Wanhan Laukaan Kotiseutuyhdistyksen työsaralta
Tammenoksa, Paavo
Keuruun kaupunginkirjasto
Kankaanpään tila Laukaan Petruman kylässä
Pölkinaho, entinen ruotusotamiehen torppa
Tamminen, Matti
Tamminen, V. Matti
Hämeenlinnan normaalilyseon synty ja varhaisvaiheet
koulut
kouluhistoriikit
koulurakennukset
Hämeenlinna
lyseot
oppikoulut
Erik Johan Tammio (1861–1930) oli hämeenlinnalaissyntyinen opettaja ja toimittaja, joka toimi lyhyen aikaa opettajana myös Hämeenlinnan normaalilyseossa. Tammion artikkeli Hämeenlinnan lyseon 40-vuotishistoriikissa käsittelee Hämeenlinnan normaalilyseon perustamisvaiheita, ensimmäisiä toimintavuosia ja mm. uuden koulun tilaongelmia.
Tammio, E. J.
Julkaistu kirjassa: Hämeenlinnan normaalilyseo 1873–1887–1913 : 40-vuotinen muisto. - Hämeenlinna : Arvi A. Karisto (Hämeenlinnan uusi kirjapaino), 1913.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vakka-Suomen nuorisoseurojen aluepiirin toimintakertomus ajalta 1923 - 33
Varsinais-Suomi
nuorisoseurat
Tammisto, Viljami
Vakka-Suomen nuorisoseurojen aluepiiri
Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Vuonna 1593 painettu Lasten Lauluja - Tampereen Pyhäkoulun toimittama kokoelma Pyhäkoulujen y. m. tarpeeksi -kirja on kuulunut Emilia Hällsrömille.
Tampereen pyhäkoulu
K. D. Fontellin kustantamo
Inarin kirkon alttaritaulu vaurioitui evakkoaikana
Inari
Ivalo
kirkot
kirkonkylät
seurakunnat
alttaritaulut
Inarin kirkon alttaritaulu kastui evakkomatkalla ja se korjattiin Ateneumissa Helsingissä. Tarinassa muistellaan Inarin kirkonkylän ja Inarin seurakunnan historiaa.
Tanhua, Tuomas
Inarin myyntisiikaa ja entisajan poronhoitoa
Törmänen
Huuhkaja
kalastus
riekonpyynti
poronhoito
suolakala
Inarissa oli vähän varsinaista ansiotyötä tekeviä ihmisiä. Ihmiset saivat toimeentulonsa kalastamalla, riekonpyynnillä ja harjoittamalla poronhoitoa. Inarin suolasiikaa toimitettiin puupytyissä Rovaniemelle myyntiin.
Kyrönkylä
talot
rakennukset
vuosi 1916
rakentaminen
Kertoja muistelee Ivalon eli senaikaisen Kyrönkylän taloja vuonna 1916 ja kylän voimakasta kasvua noista ajoista.
kirkkopäivät
pyhäpäivät
Entiseen aikaan Inarissa kirkkopyhät kestivät 2 - 3 päivää, paikallista väkeä oli paljon liikkeellä eikä ihmisillä ollut kiire. Nyt paikalliset ihmiset käyvät vähemmän kirkossa ja aina on kiire.
Norja
Oslo
Reisivuono
Sodankylä
Puhakka
vaihtokauppa
salakuljetus
tulli
Inarilaiset kävivät Norjan puolella vaihtamassa voita ja poronlihaa suolaan, sokeriin ja kahviin. Inari oli tullivapaa alue, Norjasta tuotuja elintarvikkeita ei saanut viedä eteenpäin Sodankylään. Puhakka, joka jäi kiinni kahvin salakuljetuksesta Norjan puolella, joutui rangaistukseksi teostaan istumaan vankilatuomionsa Oslon vankilassa.
Törmänen, V.E.
Itkonen, Tuomo
kirjailijat
opettajat
Vilho Edvard Törmänen ja Tuomo Itkonen olivat luokkatovereita. Kirjailija Törmänen oli jo lapsena kova lukemaan ja hyvä oppilas koulussa. Hän muutti myöhemmin Lohjalle ja toimi opettajana ja toimittajana.
Rieston Jaakon ennustus, kullankaivajat ja Hunajanpisaranniemi
Ivalojoki
Hunajanpisaranniemi
Sompio
Rieston, Jaakko
Törmänen, Tuomas
Niemelä, Mikko
Kyrö, Nilla
kullankaivu
ennustaminen
Rieston Jaakko oli selvännäkijä Sompiosta. Hän ennusti Tuomas Törmäselle, että tämän tuleva vaimo löytyisi hyvinkin läheltä ja olisi lappalainen. Tuomas ei ennustuksesta innostunut. Ennustus kuitenkin kävi toteen.
Sotajoki
Palsioja
Ritakoski
Saijets, Sammeli
kullankaivajat
Muualta tulleita kullankaivajia saattoi olla jopa enemmän kuin paikallisia. He viettivät Inarissa kesäkauden ja lähtivät usein talveksi kotiseuduilleen.
Norjan kauppaa, Inarin kansakoulu ja kirkko
kansakoulu
kirkko
kauppa
Ivalojokivarren asukkailla ei ollut joutoaikaa. Joutessaan he rakensivat veneitä, rekiä ja saaveja. Tuotteet myytiin Norjaan, mutta ne piti jättää keskentekoisiksi, joilloin niistä ei tarvinnut maksaa tullimaksua. Myös karvakenkiä myytiin.
espanjantauti
tulirokko
nälänhätä
katovuodet
1918 - 1919
Ohraa viljeltiin Törmäsessä ja Ivalossa, paikoin se kasvoikin hyvin. Ohran puimiseen tarvittiin riihi. Katovuosina 1918 - 1919 perunakaan ei kasvanut ja jouduttiin lisäämään puusta jauhoa pettuleipään. Tulirokkoon ja espanjantautiin kuoli paljon ihmisiä.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Runoteos, jossa on käytetty lettrismin (kuvarunon) keinoja. Esiössä: "Omistettu kirjoituskoneelleni Rheinmetall 319932".
Tanninen, Seppo-Juhannus
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Tanskanen, Salme
Tapper, Harri
Manni, Tarmo
henkilöhistoria
Saarijärvi
näyttelijät
99.1. (ykl)
Forssa
Koijärven kunta
paikallishistoria (historia)
Urjala
Tammela
seurakuntahistoriat
Sisällysluettelo kirjan takasivulta: Johdanto - I Koijärven seurakunta - II Kunnallishallinto - III Köyhäinhoito - IV Terveydenhoito - V Kansanopetus - VI Liike- ja kulkuneuvot - VII Kiinteimistöt - VIII Verotus - IX Kunnallistalous - X Järjestys- y.m. yhteiskunnallisia toimenpiteitä.
Tarmo Hirsjärvi
Johdanto alkaa vuodesta 1157. Koijärven kunnan historiaa käsitellään vuoteen 1928 asti.
maisemanhoito
riistanhoito
kylätoiminta : Mäntsälä : Ohkola
Julkaisu kertoo Mäntsälässä sijaitsevan Ohkolan kylän maiseman- ja riistanhoitohankkeen kokemuksista. Hankkeeseen saatiin rahoitusta maatalouden ympäristötuen kokeiluhankevaroista vuosille 1996-1999 Uudenmaan Työvoima- ja elinkeinokeskuksesta. Hankkeen aikana on tehty riistakosteikkoja, maisema- ja suojaistutuksia, suojelureunuksia, istutettu peltopyitä ja keskusteltu lukuisat kerrat pellon laidalla ja retkillä viljelijöiden kanssa. Julkaisu on syntynyt hyvän yhteistyön tuloksena. Hankkeessa olivat mukana Ohkolan maamiesseura, Ohkolan metsästysseura, Uudenmaan Maaseutukeskus ja Uudenmaan Riistanhoitopiiri.
Tarvainen, Aila toim.
Arrakoski, Katriina toim.
Mäntsälän kunnakirjasto
runot
Hämeen linna
Armas Toivo Tarvaksen (1883–1937) romanttinen balladi Vanajanlinnan neidosta julkaistiin Hämäläis-osakunnan seitsemännessä Kaikuja Hämeestä -albumissa. Runon kuvaamat tapahtumat sijoittuvat Hämeen linnan rakentamisen aikoihin 1200-luvulle. Birger-jaarlin nuorin poika rakastuu hämäläisneitoon, Vanan-impeen, vastoin isänsä ja sukunsa tahtoa. Nuorten rakastavaisten kohtalo on onneton, niin kuin vanhoissa tarinoissa yleensä. Tämän runon ei kuitenkaan tiedetä pohjautuvan hämäläisiin kansantarinoihin.
Tarvas, Armas Toivo
Julkaistu kirjassa: Kaikuja Hämeestä VII : Hämäläis-osakunnan albumi. - Helsinki : Hämäläis-osakunta, 1908.
Tavaila, Heikki
lehdissä julkaistut kertomukset
Tekijän käsikirjoituksesta suom. Minna Canth
Tavaststjerna, K. A.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canth
yritystoiminta
Mäntsälä
Mäntsälän Yrityskehityksen – MYK:n julkaisemia uutisia Mäntsälän yrityselämästä vuosilta 2003-2020. Uutisten kautta koostuu kuva Mäntsälän Yrityskehityksen toiminnasta ja samalla Mäntsälän kunnan ja kunnassa toimivien yrittäjien elinkeinopoliittisesta historiasta näiden vuosien aikana.
Teeriaho, Jyrki, toim.
Mäntsälän Yrityskehitys Oy
Huittisten Sammun Hiukkavainionmäki - Sammun kylän alkujuurilla
Hiukkavainionmäki
rautakausi
Huittinen -- Sampu
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Teinonen, Aija
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1918-1919
kauppakoulut
toimintakertomukset
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kymmenenneltä toimikaudelta 1918-1919. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Teivaala, H. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Tähdenvälejä Lievestuoreelta vuosilta 1946-1957
Telkki, Auvo
Joensuun Vapaaopisto ja Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1925-1926
Pohjois-Karjala
Laatokan Karjala
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
historia
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1925-1926 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Joensuun Vapaaopisto työkautena 1928-1929
Joensuun Vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1928-1929.
Joensuun Vapaaopisto työvuonna 1923-1924
Nurmes
Valtimo
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa on myös selvitys Nurmeksen Vapaaopiston toiminnasta 1921-1923/ kirj. P. Piironen ja Valtimon vapaat valistuskurssit / kirj. Sanni Hämäläinen sekä kirjoitus: Pohjois-Karjalan läänin Keskus-Vapaaopisto. Hankkeen alkuvaiheet.
Kertomus Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukuvuonna 1922-1923
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Vapaaopiston ensimmäinen vuosikertomus on lukukaudelta 1922-1923.