Matka : unelma - toive - pysähdys - lepo - paratiisi
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Käsinsidottu (japanilainen kovakantinen 4-pisteen perussidos) pahvikantinen kirjanen, jossa käsin kirjoitetun nimiösivun lisäksi viisi numeroimatonta, originaalein fotopolymeerigravyyrein kuvitettua lehteä. Etukannen kartta viivasyövytys-akvatinta -vedos, takakansi kluuttia. Signeerattu ja numeroitu kappale (3/3).
Ylönen, Mira
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava vuonna 1936
Iisalmi
valokuvat
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otava
Otava
matkustajakodit
1930-luku
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan historiaa
historiikit
Hallikainen, Osmo
Hallikainen, Vuokko
Matkailijakoti kahvila-ruokala Otavan pohjapiirros
pohjapiirustukset
Savonkatu 32 Matkustajakoti, kahvila-ravintola Otava toimi tällä tontilla olevassa kaksikerroksisessa puurakenteisessa talossa. Kansan suussa se kulki Hummerikujan nimellä (ehkä syystäkin). 1930-luvulla, sen alkupuolella sitä piti poliisi Seveniuksen vaimo. Poliisi Sevenius kuoli 1930-luvun jälkipuoliskolla ja rouva muutti pois Iisalmesta. Seveniuksen aikana ruokalassa oli päivisin lounaspöytä. Monet kaupunkilaiset kävivät siellä syömässä ruokatunnilla. Talon yläkerrassa oli ainakin kuusi matkustajahuonetta, jotka olivat rautatieaseman läheisyyden vuoksi hyvin suosittuja. Kerrottiin, että niitä saattoi varata tuntikäyttöönkin. Tontin takaosassa oli puinen piharakennus, jossa oli Malminkadun puoleisesta päästä lukien viisi hellahuoneasuntoa. Ensimmäiseen asuntoon kuului matala ullakkohuone. Rakennuksen toisessa päässä, Savonkatu 30 tonttia vasten, oli halkovajat ja ulkohuoneet. 1930-luvulla asunnoissa asui useita eri perheitä, esim. leskirouva Kokkonen, jolla oli tytär ja kaksi poikaa; Eino ja Kirsti Kumpulainen, joilla oli kaksi tytärtä; Karhusen perhe, jolla oli kaksi poikaa... Teksti: Iisalmen kansalaisopiston opintopiiri, 2000
esitteet
julkaisut
matkaesitteet
Otteita vuonna 1975 ilmestyneestä matkailuesitteestä, jonka otsikko on Keski-Uusimaa - kulttuurin koko kuva. Julkaisussa on mukana 12 uusmaalaista kuntaa.
Pukkilan kunnankirjasto
Matkailuopas : Sortavala, Pohjois-Laatokan saaristo, Raja-Karjala, Valamo
Laatokan Karjala
Sortavala
Laatokka
saaristot
kylät
Valamo
matkailu
matkaoppaat
Matkaopas sisältää tietoa Sortavalasta ja sen ympäristöstä, Pohjois-Laatokan saaristosta, Laatokan Karjalan paikkakunnista ja Valamosta. Kannessa: Sortavala, Pohjois-Laatokan saaristo, Raja-Karjala, Valamo.
Vartiainen, Eliel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 VAR
Sortavalan kaupunki
Toim. Valde Näsi
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan haitarikirja. Mustien irtokansien sisällä nelisivuinen haitarikirja, jossa on tummalla pohjalla unenomaisia kuvia kerrostaloista. Kuvat vedostettu kumiöljymenetelmällä. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Laakkonen, Erja
Kultala
Hammastunturi
Hammasjärvi
Kaitamojärvi
Veikko
hirvi
metsästys
ruokamyrkytys
mahataudit
Kertoja lähtee Veikon kanssa Kultalaan hirvenpyyntiin. Mukana on kaksi härkää ja reet, on rekikeli. Mukana on evästä, mutta yksi lenkkimakkara sattuu olemaan pilaantunut ja sen syömisestä seuraa kova vatsatauti ja matkanteko viivästyy. Lopulta miehet saavat ammuttua kaksi hirveä ja suunnattomalla vaivalla saavat kuljetettua lihat pois erämaasta. Hirvenpyyntireissu ei ollut helppo.
Nikula, Lasse
Mansikka-Aho, Vilho
Keitele
käsityöt
matkamuistot
1960-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen matkamuistokilpailun satoa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.5.1966.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
avajaiset
Osuuskauppa Nilakan avajaisissa kilpailtavana olleen Simonitta-matkaradion sai arvonnassa emäntä Elsa Saastamoinen Seppälästä. Konstaapeli Martti Lukin nostamassa voittolippua. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.9.1965
Matkasuuntia Suomessa : Kuopio-Iisalmi-Kajaani-Oulu
Kuopio
Kajaani
Oulu
matkustaminen
1800-luku
Oppaassa kerrotaan, kuinka onnistuu matkustaminen eri kaupunkien välillä ja esimerkiksi paljonko se maksaa. Tähän on skannattu matkaosuus Kuopiosta Iisalmen ja Kajaanin kautta Ouluun. Teksti on ilmestynyt Matkasuuntia Suomessa 1 -teoksen vuoden 1888 painoksen sivuilla 140-146.
Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Suomen Matkailijayhdistys
rakennukset
sanomalehdet
Häme
kirjakaupat
Lutherilainen kirja- ja paperikauppa
majoitusliikkeet
Matkustajakoti Ranta
Hämeenlinna
1920-luku
Rantakadun (nykyisen Arvi Kariston kadun) ja Raatihuoneenkadun kulmassa sijaitsi 1880-luvun lopulla rakennettu nikkarityylinen hirsirakenteinen talo, jossa toimi 1920-luvulta 1940-luvulle mm. sanomalehti Hämeen kirjapaino. Sanomalehti Häme oli nuorsuomalaisen Hämetär-lehden jatkaja, ja se ilmestyi Hämeenlinnassa vuosina 1919–1944. Lehteä julkaisi Suomalainen kirjapaino-osakeyhtiö. Samassa rakennuksessa toimi ainakin 1920-luvun loppupuolella myös Lutherilainen kirja- ja paperikauppa, myöhemmin 1930-luvun puolella nimellä Paperi- ja taidekauppa. Sotien jälkeen talo tuli tunnetuksi matkustajakoti Rannan talona. Rakennus siirrettiin 1980-luvun puolivälissä ns. talomuseoalueelle Koulukadun alkupäähän.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
kivirakennukset
hotellit
ravintolat
asuinrakennukset
asunto-oskeyhtiöt
arkkitehtuuri
klassismi
Keinusaari
Possentie 1
Hämeentie 9
Rautatiehotelli
Matkustajakoti Vanaja
Matkustajakoti Vanajan, entisen Rautatiehotellin, liike- ja asuinrakennuksen rakennutti vuosina 1928–1929 asunto-osakeyhtiö Posse, johon kuuluivat Hämeenlinnan pormestari August Kaulén, maanmittausinsinööri Leonard Sara ja varatuomari Yrjö Sandelin. Arkkitehti Arvo Hänninen suunnitteli rakennuksen näiden kolmen perheen asuinrakennukseksi. Asunnot sijaitsivat talon toisessa kerroksessa. Kahdessa asunnossa oli viisi huonetta, keittiö ja palvelijan huone, yhdessä neljä huonetta, keittiö ja palvelijanhuone. Kellarikerroksessa pihan puolella oli talonmiehen asunto ja autotallit. Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsivat kuitenkin alusta lähtien hotelli- ja ravintolatilat, jotka taloyhtiö omisti. Talossa asui 1930-luvulla mm. arkkitehti Harry W. Schreck. Teollisuusneuvos Mikko Kaloinen osti kiinteistön 1930-luvun lopulla, ja siinä asui tämän jälkeen Kaloisen sukulaisia ja hänen omistamiensa yritysten toimihenkilöitä. Ulkoasultaan klassistinen matkustajakoti Vanaja on säilynyt lähes ennallaan. Ullakon kattoikkunat on vesikaton uusimisen yhteydessä siirretty pihan puolelle. Katolla on myös tiettävästi ollut ns. kattoratsastaja. Toisessa kerroksessa on vielä jäljellä alkuperäisiä taidemaalari Aarre Heinosen tekemiä koriste- ja kattomaalauksia. Rakennus on nykyään asuinkäytössä. Kiinteistöä on peruskorjattu ja nykyiseen taloyhtiö as oy Hämeenlinnan Possentie 1:een kuuluu 12 asuinhuoneistoa. Ensimmäisen kerroksen hotelli- ja ravintolatilojen tilalle on rakennettu seitsemän huoneistoa. Kellarikerroksessa sijaitsee entinen talonmiehen asunto sekä aputilojen ja saunan lisäksi mm. kolme autotallia.
Hänninen, Arvo
Satakunnan Kansa -lehdessä 16.5.1954 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Varvikko, Veikko
Keuruun kaupunginkirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 4.7.1964 julkaistu murrepakina.
Ukonjärvi
Mattiäijä
Morottaja, Juhani
asuinpaikat
Tarinassa kerrotaan vanhoista asuinpaikoista. Vanhat asuinpaikat oli rakennettu vesistöiltä piiloon. Niitä ei vesillä liikkuja voinut nähdä, mutta niistä oli mahdollista seurata vesillä liikkujia.
Markkanen, Kari
Vaattovaara, Merja
Matti Huttunen, muusikko ja filosofian tohtori
Huttunen, Matti
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Harjunmaa, Kaisu-Leena
Ruittuäytsi
karhu
karhunpyynti
Matti ja Antti olivat Ruittuäytsillä. Oli kevät ja suuria pälvipaikkoja. Matti näki unen, että he ampuivat viisi karhua. Kun Antti lähtee kävelemään, hän näkee useita karhuja kallion päällä makaamassa. Matti ja Antti saivat ammuttua neljä karhua, viides pääsi pakoon. Näin uni melkein toteutui.
Morottaja, Pekka
keinutuolit
Kankeri, Matti
Nakkila
Nakkilalainen keinutuolipuuseppä Matti Kankeri työssään.
Ranne, Jouko
Nakkilan kunnankirjasto
Koivusilta, Matti
hanuristit
soittimet
kosketinsoittimet
harmonikka
Honkajoki
Satakunta
Honkajoen kunnankirjasto
henkilökuvat
Matti Laukkanen. Tiehaara, Hyödynkylä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.9.1965.
Myllymäki, Matti
viulistit
1970-luku
henkilöt
Matti Paananen ja Kari Kortevaara 29.5.1975 .
Matti. Käsikirjoitus helmikuu 1951 Korpelaisen päiväkirjaa toukokuu 1951
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
päiväkirjat
Digitoitu dokumentti koostuu tilinpitovihkon sivuista, joissa on siniset ja punaiset pystyraidat. Sisältää novellin Matti sekä Korpelaisen päiväkirjaa. Novellin Matti päähenkilö Matti Pikkula on lievästi kehitysvammainen. Hän tekee räsynukkeja ja leikkii niillä. Matti lähtee Kivelään, jossa on paljon tyttöjä. Tytöt ihailevat nukkea, mutta Matti on saanut uuden idean nähtyään kerjäläisen: hänkin tahtoo alkaa sellaiseksi. Niinpä Matti vaeltaa pakkasella talosta taloon saaden ruokaa ja yösijan. Kotona Matin äiti kuitenkin kurittaa tätä, koska kerjääminen on häpeällistä. Matin kerjäämä saalis kyllä kelpaa. Matti muistaa uskovaisen Aliinan sanoneen, että lapsen on hyvä kuolla, koska synnittömänä pääsee taivaaseen. Matti haluaa taivaaseen ja rojahtaa lattialle pelästyttäen äitinsä. Kun tämä huomaa, että Matti onkin elossa, Matti saa uuden kurituksen. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 10.2.1951 Novelli Matti sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Päiväkirjamerkintöjä Korpelaisesta. Tekstistä puuttuu vuosiluku, mutta todennäköisesti on kyse vuodesta 1951, koska teksti seuraa välittömästi novellia Matti. Laajuus neljä sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 2.-15.5.
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
aitat
Mattila. Keitele, Vuonamo. Kaksikerroksinen luhtiaitta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Mattila. Keitele, Vuonamo. Päärakennus alkujaan ollut savutupa. Rakennuksen tarkkaa ikää ei tiedetä, mutta entisen savutuvan hirressä on merkintä 1775. Pääosin rakennus ajoittuu viimeistään 1800-luvun loppupuolelle.
Mattilan aitassa oli harvinainen kotimuseo, jossa on esimerkiksi suden- ja ketunraudat 1800-luvulta, maasepän tekemät kampi- ja pystykirnu, suustaladattava rihlakko 1800-luvulta, tuohesta valmistettuja astioita, Ruotsin vallan aikaisia hopeamarkkoja, kaskiaura 1800-luvulta sekä muuta maataloudessa käytettyä tavaraa. Kuva Veikko Tabell.
riihet
Mattilan riihi, kuvassa Erkki Pulkkinen 20.4.1968.
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2020-luku
yritykset
puutarhat
puutarhakasvit
Mattilan Taimistot Oy on vuonna 1971 perustettu perheyritys, joka tunnetaan erinomaisesta laadusta ja hyvästä palvelusta. Kaikki kasvit ovat omaa tuotantoa. Taimisto työllistää kymmenen henkilöä lähes ympärivuotisesti. Valikoimasta löytyy lehti- ja hedelmäpuut, koriste- ja marjakasvit, aitataimet, havupuut, sekä pienemmät havukasvit, köynnökset ja alppiruusut. Taimistolla tapahtuva palvelumyynti on lopetettu. (www.mattilantaimistot.fi, 2022)
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Pukkila -- Kantele
talonrakennus
Kanteleella sijaitseva Mattilan talo paloi vuonna 1926 ja samana vuonna sen tilalle rakennettiin uusi. Ensimmäisessä kuvassa taloa rakennetaan ja toisessa kuvassa se on valmis.
Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston ohje
Liperi
Mattisenlahti
kirjastot
nuorisoseurat
Mattisenlahden nuorisoseuran kirjasto
säännöt
1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kirjastoja ylläpitivät erilaiset järjestöt, myös nuorisoseurat. Vuonna 1902 Pohjois-Karjalan Nuorisoseuralla oli 40 haaraosastoa, joista 16:lla oli kirjastot. Liperin Mattisenlahden nuorisoseura oli yksi näistä. He pitivät vuosien ajan lainakirjastoa kansakoululla. Vuonna 1915 kirjastossa oli lähes 500 nidettä. Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston kokoelma sijaitsee nykyään Liperin kirjastossa tutkimuskäytössä. Lähde: Järvelin, Ilmi: Kirjastoliikkeen vaiheita Pohjois-Karjalassa vv. 1850-1930 Pakarinen, Pekka: Suur-Liperistä leipäpitäjäksi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Waahtera, Liisa
ambulanssit
Mauno Leskisen uusi sairasauto edustaa alan viimeistä huutoa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.10.1973.
kyläkaupat
myymälät
kauppiaat
yrittäjät
Kauppias Mauno Perttilä. Kuva on otettu Kanteleella Perttilän vanhassa kauppatalossa 1940-luvun puolivälin jälkeen, kenties 1948. Uusi kauppa valmistui 1955. Pukkilan nykyisten kauppojen valikoimat kalpenevat Maunon puodin tavarapaljouden keskellä: Arabian posliinia, viimeisen päälle tyylikkäitä miesten hattuja, paikallista voita (Kanteleen Osuusmeijerin tuotantoa)... Ja itsepalvelun sijasta henkilökohtaista palvelua!
ihmiset
autot
työntekijät
Mauno Perttilä osti ensimmäisen autonsa Arvi Lehtiseltä. Kuvassa on Mauno Perttilä (vas.), Eino Perttilä (sylissä) ja Katri Perttilä (oik.) sekä Perttilän kaupan työntekijät leipuri Elsa Nurminen (3. vas) ja myyjä Lempi Kuusela. Kuva on otettu n. vuonna 1934.
Mauno Suonpää - suomalaisen metsän ystävä
Suonpää, Mauno
pahkat
Huittinen
Hyrylä, Mauri
sankarivainajat
sankarihaudat
hautajaiset
kaatuneet
hautausmaat
sota-aika
Alikersantti Mauri Hyrylä oli ensimmäinen pukkilalainen sankarivainaja. Hän kaatui Muolaassa joulukuussa 1939. Hänet löydettiin ja haudattiin vasta jatkosodan aikana. Ensimmäisessä kuvassa ovat Pekka Rousi (oik.) ja Eino Nurminen (2. oik.). Toisessa kuvassa kannetaan arkkua. Kolmannessa kuvassa ovat omaiset Alli Hakkari (os. Hyrylä) (vas.), Heikki Hakkari, Suoma Hyrylä (o.s. Peltonen), Pertti Hyrylä, Aaro Hyrylä, Laina Hyrylä ja Heimo Hyrylä. Alimmassa kuvassa on Mauri Hyrylä.
Uusikaupunki
kotiseutukuvaukset
Vakka-Suomi
Kalevanpojat
Putsaaren kappeli
Winter, Helmer
Lehtisaari, Eino
Teos on taiteilijakirja. Teos on tehty vanhasta virsikirjasta, josta kannet on irrotettu ja lehdet tuuhennettu sekä cd-levystä. Cd-levy on sijoitettu kirjan lehtiin tehtyyn viiltoon. Uniikkikappale.
Törnwall, Maria
Satakunnan Kansa -lehdessä 19.10.1957 julkaistu murrepakina.
heinänkorjuu
Mehutauko Koutajärven Paavolan pellolla. Kuvassa vasemmalta talon vanha emäntä Hilja Laulainen, Ilmari Saastamoinen(?) Martti Laulainen ja Maire Laulainen. Lasten nimet eivät tiedossa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.7.1965.
Tapper, Harri
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseututuntemus
Kirjassa on kuvattu Suurolan kylän asutusta ja asukkaita, taloja ja tiloja, työntekoa, ammatinharjoittajia ja erikoispersoonia. Kirjassa esitellään myös alueen tuotantoa, palveluita, tapoja ja perinteitä, hengellistä elämää, sodan aikaa ja kylätoimikuntaa.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Somero
meijerit
maitotalous
1900-luku
Someron Osuusmeijerin Sillanpään meijerin henkilökuntaa. Kuvan lahjoittaja: Väinö Hakala.
Someron kaupunginkirjasto
Etualalla on Pukkilan Osuusmeijerin konttori- ja asuinrakennus ja taustalla Sipiläisen liikerakennus Pukkilan Kirkonkylässä, nykyisen Keskustien varrella. Emil Sipiläisen aikana liiketalossa toimi muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Pihalla oli bensamakki. Kauppias Sipiläisellä oli myös kolme kuorma-autoa.
Mäkelä, Pertti
Arto Luoman piirros Pukkilan Osuusmeijeristä ja Kirkonkylän raitista. Piirros on tehty vanhan valokuvan perusteella ja se ajoittuu vuosikymmenten taakse.
Luoma, Arto
elintarviketyöntekijät
Pukkilan Osuusmeijerin työntekijöitä. Kuvasta tunnistettu Arttu Raunio (2. vas.).
1980-luku
maisema
sillat
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainitava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.