rakennukset
meijeristit
meijerit
ihmiset
Kanteleen Osuusmeijerin vuokraajien ja työntekijöiden asuinrakennus. Muurahaisen kuvakokoelmaan kuuluva kuva on vuodelta 1919. Etualalla ovat Robert Tuuri (vas.), Franz Nouveau, Rose Nouveau, Yrjö Kaarne ja Alice Nouveau. Rakennuksen edessä on Kanteleen meijerin ensimmäinen vuokraaja, ranskalainen juustomestari Pierre Nouveau sveitsiläissyntyisen Katherine-puolisonsa kanssa. Tikarappusilla Margueritte Nouveau ja katolla Johan Nouveau. Osuusmeijeri osti rakennuksen vuonna 1914 K.H. Riihimäeltä. Talo purettiin vuonna 1974.
Pukkilan kunnankirjasto
Tamminen, V. Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on portfolio, joka koostuu kuudesta henkilökuvasta. Valokuvat kansion sisällä, kansion värit musta ja kulta. Irtolehtiä.
Eskildsen, Joakim
Rikhardinkadun kirjasto
Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelma
Meku-Jussi paarmuskana ja muita tarinoita entisajan ihmisistä ja tapahtumista
henkilöhistoria
originellit
merkkihenkilöt
paikallishistoriat
Pyhäjoki (kunta)
Vihanti
Liminkakylä
1800-luvulla Pyhäjoen ja Vihannin rajametsissä eli Meku-Jussi, joka näki näkyjä ja jolla oli outoja taitoja. Leena Alatalo kertoo Mekun lisäksi myös monista muista menneen ajan Liminkakylällä, Pyhäjoen kirkonkylällä sekä Vihannissa vaikuttaneista persoonallisuuksista.
Alatalo, Leena
Pyhäjoen kirjasto
Teos on taiteilijakirja. Kansion sisällä viisi kuvaa. Vahatut, kopiotekniikalla vedostetut piirustukset ja valokuvat nepalinpaperille. Sisäkkäin kääntyvät kannet, lukituksena avain ja nyöri. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Rantasuo, Elina
Melkein puoli vuosisataa postinkuljetusta
Salkinkoski, Hannes
postiliikenne
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Waahtera, Liisa
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Kyrölainen (suku)
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Teos on taiteilijakirja. Tekijä on valmistanut tätä kirjaa 9 kappaleen uniikkisarjan. Kirja on käsin sidottu ja se koostuu silkkipaperi- ja kartonkisivuista. Sivuilla sinistä tekstiä, silkkipaperiperhosia ja keltaisia pilkkuja. Kannessa yksi keltainen täplä.
Eudes, Emeline
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Menneisyyden loistoa : poimintoja Euran Kirkonkylän ja Kauttuan esihistoriasta
Eura
Kauttua
esihistoria
arkeologia
Eura on todellinen esihistorian aarreaitta: tuskin mistään muusta pitäjästä Suomessa tunnetaan niin runsaasti muinaismuistoja kuin Eurasta. ]o pelkästään Eura-Kauttuan keskustaajaman alueelta tunnetaan 22 kiinteää muinaisjäännöstä eli pakanuuden ajan ihmisen hauta- tai asuinpaikkaa. Tässä kirjasessa esitellään niistä joitakin. Esiteltyjen kohteiden lisäksi rautakauden loistosta on löydetty jäänteitä Keittiömäestä, Mikolanmäestä, Vainionmäestä, Vähä-Vahen pihapiiristä ja Vähässuonmäestä; kivikauden löytöpaikkoja ovat myös Vahe-Peltomaa, Keittiömäki, Mikolanmäki sekä Vähävahen Nummi ja ajoittamattomia muinaisjäännöksiä tunnetaan Harolan Vöhlasista, Osmasta, Vähä-Vahen metsästä ja Lohiluomasta. Esihistorialliselta ajalta ei ole kirjallisia lähteitä, joten kaikki tiedot tuon ajan ihmisen toiminnasta perustuvat arkeologisiin kaivauksiin. Ensimmäiset esihistorialliset löydöt Eurasta on toimitettu Muinaistieteelliselle toimikunnalle jo 1840-luvulla . Arkeologit ovat olleet tuttuja kesävieraita Eurassa 1800-luvun loppupuolelta lähtien - kaivauksia on tehty yli sadan vuoden aikana kymmenissä kohteissa. Tälle työlle ei näy loppua... Oppaaseen on koottu poimintoja siitä valtavasta tietomäärästä, mitä arkeologit ovat saaneet selville Eura-Kauttuan loisteliaasta menneisyydestä. Tässä kirjasessa käytetyt paikannimet ovat arkeologien niistä käyttämiä nimityksiä ja ne saattavat poiketa nimistä, millä me nyt kyseiset paikat tunnemme.
Wahlqvist, Sirpa
Lehtosalo-Hilander, Pirkko-Liisa
Euran kunta
Hilander, Rauno
Kylänpää, Antti
Mennyttä aikaa muistellen : Kaihlamäen koulupiirin alueen perinnetietoa
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Kaihlamäen kylän alueelta. Kirja sisältää tietoa alueen asutuksesta, työn perinteestä, palveluista, harrastus- ja järjestötoiminnasta sekä sota-ajasta.
Kangasniemen kansalaisopisto Tunne kotikyläsi - tallenna tieto -kurssi
maisema
Nakkila
1920-luku
Nakkilan kunnankirjasto
Mercator : tidskrift för Finlands näringsliv. Åbo nummer
Turku
liiketalous
yritykset
aikakauslehdet
Vuosikerrat 1-4 ilmestyneet sekä ruotsin- että saksankielisinä. - Ilmestymistiheys vaihdellut. - Ylänimeke 1924 alkaen: The Trade Journal of Finland.
Anderson, Amos
Merellisen Porin monet kasvot : kotiseutukirja
Pori
Pori -- Mäntyluoto
Pori -- Reposaari
Merellisen Porin monet kasvot tarkas­telee Porin kaupunkia sen syntymästä tähän päivään. Kirjan punaisena lankana on joen ja meren merkitys kaupungin syntymiselle ja sen kehittymiselle. Matka vanhasta kauppa- ja laivanvarustuskaupungista suurteollisuuskeskukseksi ja lopulta nykyiseksi monipuoliseksi kult­tuuri-, luonto- ja yliopistokaupungiksi on ollut pitkä ja vaiherikas. Kokemäenjoen laineet ja aavan Selkä­meren rannat ovat nähneet melkein usko­mattomia ja lähes unohtuneita tarinoita.
Lääperi, Onerva
Pilot-kustannus
Teos on taiteilijakirja. "Tämä on neliosainen kirja jaksoa kappaletta lukua kertomusta tarinaa juttua novelliä runollista kuvitusta ja -proosaa".
Jaakola, Alpo
Takalo-Eskola, Ilkka-Juhani
kärryt
tikkaat
Pukkilan keskustassa sijainnut Merikannon talo. Taustalla oikealla näkyy vanha lääkäritalo. Kärryissä on Aaro Hyrylä kuljettamassa maitoa meijerille.
Merikarvia
Alkuperäinen painos 1961, digitoitu toisesta painoksesta 1981.
Santavuori, Martti
Merikarvian kunta
Merkillisimpiä tapauksia Kajaanin historiasta vv. 1607-1929
Kajaani
historia
1600-luku
1700-luku
1800-luku
1900-luku
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Tärkeimpiä tapahtumia Kajaanin historiasta vuodesta 1607 vuoteen 1929. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 96, 126, 156 vuonna 1931. Kirjoittajana G. Enwald..
Enwald, Gustaf
Kena, Atso
Keitele
valokuvat
tietyöt
1970-luku
Paananen, Wellamo
Mertsa-moreeninmurskaaja esittelyvierailulla Keiteleellä. Työskentelyä seuraa metsäteknikko Eino Jauhiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.6.1978.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Joensuu
käsityöläiset
Viipuri
Joensuulainen räätälimestari Petter Pakarinen pestasi vuonna 1850 oppipojakseen 19-vuotiaan Abel Koposen. Rahapalkaksi sovittiin kahdesta vuodesta kuusi hopearuplaa. Koponen kävi antamassa kisällinäytteet Viipurissa ja vuokrasi 1855 Pakarisen liikkeen. Vuonna 1862 Koponen hankki Kuopiosta räätälimestarin valtakirjan. Koponen johti liikettään vuoteen 1901 saakka. Abel Koposella oli luottamustoimia monessa yhdistyksessä. Hän toimi myös kaupungin eri elimissä: kaupunginvanhimpana, kaupunginvaltuuskunnan jäsenenä, kaupunginpalvelijana, rahatoimikamarin jäsenenä, neuvosmiehenä maistraatissa, raastuvanoikeudessa ja kaupungin valitsemana paloarviomiehenä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
vaatturit
Koponen, Edvard
Edvard Koponen oli joensuulainen räätäli. Hän jatkoi isänsä Abel Koposen jalanjäljissä ja opissa räätälinuralla. Koponen sai mestarikirjansa Helsingin kaupungin Käsityö- ja Tehdasyhdistykseltä. Hän johti isänsä liikettä vuosina 1901-1908.
Teos on taiteilijakirja. Näyttely: Helsingin kaupungin taidemuseo 9.12.1994 - 15.1.1995.
Mäkelä, Mox
Tanninen, Maija
Veistola, Erkki
Metsäkaupoista Kajaanin kihlakunnassa 1880-1890 luvulla
Kajaanin kihlakunta
metsätalous
kauppa
puukauppa
Tukkikauppaa ja puun hintoja Kajaanin kihlakunnassa 1860-1890-luvuilla. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 134 ja 139 vuonna 1932. Kirjoittajana G. Enwald.
1980-luku
Metsäkurssilla Osuuspankin kerhohuoneella 1988. Kuva Seppo Heikkilä.
Metsälammen, eli "Koulun" Hanna, yksi aikansa sankareista
Sironen, Tuomo
Kauppala, Heikki
Turgenev, Ivan
Kirjastot.fi
Sikovuono
Castren, Aki
Karppinen, Eenokki
Sieppi, Eevertti
savotat
Tarina kertoo metsänhoitaja Aki Castrenin tarkastusmatkasta savotalle.
Arrela, Lauri
Kähkönen, Esko
henkilöt
metsänhoito
Oikealla Martti Pulkkinen seisomassa ja vasemmalla Eero Korpela kyykyssä. Vuosiluku tuntematon.
metsätyö
Metsähoidonneuvoja Eero Korpela ohjaamassa Lauri Serguskinia metsänraivauksessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.10.1971.
tulipalot
metsät
1960-luku
Metsäpalo Keiteleellä Sulkavanjärvellä. Oikealla Sulo Tarvainen ja Heimo Tossavainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.6.1968.
Metsäpalo, simpukoita ja savottamiehiä : loppuu kesken
Luttojoki
Kessi
Törmänen
Nanguniemi
Nohkimaoja
Kirakkajoki
Suorsapää
Ivalon majala
Torkojoki
"Pastori"
"Punaniska"
Lehtonen, Kalle (Isäntä-Lehtinen, Lehtokalle)
metsäpalot
sammutus
kalastus
simpukat
Tarina kertoo kuinka savotoissa ja metsäpalojen sammutusreissuilla kalastettiin haukia joesta ja löydettiin simpukoita, raakkuja. Joku saattoi löytää helmenkin.
Kangas, Svante
Salo, Martti
Metsäpaloja ja tulvia, lehmät laitumelle
Huuhkaja
tulvat
lehmät
Talvet olivat lumisia ja kylmiä. Kesäaikaan oli kovia ukonilmoja, ukkonen sytytti runsaasti metsäpaloja. Sammutustyö oli raskasta. Sammutustyöhön oli miesten lähdettävä vaikka kesken omien heinätöiden. Tulvat olivat suuria ja kun jäät lähtivät liikkeelle joutuivat ihmiset ja karja siirtymään tulvan alta pois. Varsinkin Huuhkajan kylässä oli hätä tulvan takia.
Lukkari, Selma
Nykänen, Irmeli
Vuonamo-Jylhä -metsätien tekeminen. Oikealla maanviljelijä Pauli Kukkonen ja työkoneenkuljettaja Terho Hassinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 14.8.1975.
hakkuut
Kuvasta on tunnistettu Wiljam Peltonen (vas.), Selma Peltonen, Suoma Peltonen (seisoo puun vieressä) ja Helmeri Arvila. Taustalla näkyy Arvilan talo.
hevonen
Solojärvi
sotavangit
vankileirit
Esko Mannermaa muistelee kuinka hän aloitti metsurin uransa v. 1943 15-vuotiaana poikasena Solojärven metsätyömaalla. Työtehtävänä hänellä oli pääasiassa kuormien anto ja latvusten katkominen. Työmaalle lähdettiin syksyllä ja kotiin palattiin vasta vapun tienoilla. Puiden kaadosta huolehtivat venäläiset sotavangit, jotka tekivät ahneesti töitä ruokansa eteen. Vangit marssitettiin aamulla rivissä yhden vartijan valvomana päivittäiselle työmaalle, joka päättyi kello 15 maissa. Muona oli heikkoa niin metsureilla kuin vangeillakin. Ravintona oli pääasiassa laardikastiketta ja perunaa. Työvälineinä savotalla olivat justeerit. Inarin kunnassa asuvat savottamiehet saivat käyttöönsä työmaalle mennessään ruukin (Metsähallituksen) omistaman hevosen, jonka oli mahdollisuus ostaa itselleen työtä vastaan.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho
Metsätyön luonne, ankaruus ja kannattavuus
metsätyöt
metsurin työ
Haastattelun alussa Esko Mannermaa kuvaa nuoren miehen ensikosketusta savottatöihin ja saapumista savottakämppään jurojen savottajätkien joukkoon. Esko Mannermaa ja Vilho Mansikka-aho keskustelevat metsurin työn raskaudesta ja työmotivaatiosta. Tuottavuutta tarkastellaan lyhyellä tähtäimellä ja työntekijälläkin on usein mielessä vain tilipussi. Tästä on seurauksena metsureiden lyhyt työura, joka päättyy usein jo 40 -vuotiaana. Esko Mannermaan mielestä työssä pitäisi pitää taukoja ja huolehtia muutenkin omasta kunnosta.
henkilökuvat
Metsätyönjohtaja Reijo Saviranta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.6.1966.
Metsien melskeet menneiltä ajoilta : Kangasniemi
metsäala
Kirja kertoo metsätyön ja puun eri vaiheista taimesta tehtaalle.
Kangasniemen kansalaisopiston opintopiiri
Teos on taiteilijakirja. Kolme haitarikirjaa paperisinetin sisällä.
Zettel, Tessa
Vanhahonko, Olavi
Vanhahonko, Paavo
Hautaoja, Yrjö
Laiho, Paavo
Honkajoki
1940-luku
Miehet esittelemässä hevosia ja varsoja (3_13 Honkajoki, Kirkonkylä). Henkilöt vas. Olavi Vanhahonko, Paavo Vanhahonko, Yrjö Hautaoja ja Paavo Laiho. Hevosia ja varsoja yhteensä seitsemän. Luultavasti Vanhahongon pellolla.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
kokoukset
miehet
Kokouksessa. Vasemmalla Kalevi Aitto-oja ja oikealla Pentti Saastamoinen. Vuosiluku tuntematon.
Lähdekorpi, Reino
Tuomi, Seppo
Miehet kruunuhäissä (3_11 Honkajoki). Vas. Reino Lähdekorpi, Seppo Tuomi ja Paavo Vanhahonko juhlapuvuissa. Kuvattu mahdollisesti 1940-luvulla.
ojat
1930-luku
Väinö Sahimaa ja Aarne Laukkanen ojankaivuussa 1930-luvulla. Kuvaaja ei tiedossa.
raput
Vasemmalta Teuvo Mäkelä, Toivo Vuorinen ja takana Heino Hyrylä Heinäsuon tilan tuvan rappusilla 1960-luvulla.
sotilaspuvut
sotilaat
vaatteet
Kokoelmassa on pukkilalaisia miehiä sotilaspuvuissa. Ensimmäisessä kuvassa ovat Heimo Hyrylä (vas.) ja Jalo Aaltonen. Toisessa kuvassa ovat Heimo (vas.), Laina ja Aaro Hyrylä. Kolmannessa kuvassa ovat Heimo Hyrylä (vas.), tunnistamatta ja Aaro Hyrylä. Kuva on vuodelta 1941. Neljännestä kuvasta on tunnistettu Olavi Brusila (keskellä). Viidennessä kuvassa on Jaakko Mäkelä. Kuudennessa kuvassa ovat Maire Koikkalainen (o.s. Majakallio) ja Martti Koikkalainen. Seitsemännestä kuvasta on tunnistettu Mauri Hyrylä (oik.). Kahdeksannesta, rintamalla otetusta kuvasta on tunnistettu Toivo Jäppilä (vas.).
talvivaatteet
takit
koulurakennukset
Kuvassa Esko Ekman (vas.), Lasse Sipiläinen, Jussi Kouvo ja Sakari Martin. Kuva on vuodelta 1955. Taustalla näkyy Kirkonkylän koulu.
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
uimarannat
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
portaat
kuntoliikunta
Nousiaisten Alku ja Nousiaisten Susi ovat yhteistyössä talkoilla rakentaneet portaat Miekkavuorelle Rästäsmäen pururadan yhteyteen. Portaiden avajaisia vietettiin keskiviikkona 14.6.2017. (http://nousiaistensusi.seura.info, 2021) Portaiden tiedot: pituus on 64 m, 85 askelta, korkeusero 24 m. Portaissa on myös iltavalaistus.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastoasta.