Tolstoi, Leo
Kirjastot.fi
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijan itse sitoma teos mustassa kotelossa. Teoksen pääväri on musta. Lumppupaperille kuparilta vedostetut kuviot; etsaus, väritelaus. Itse tehdyt ja värjätyt paperit. - Paperissa ja vedosviivoissa helmiäisjauhetta (mica-jauhe) sekä lyöntimetallisilppua. - Teoksessa ei ole tekstiä. Kaksiosaisen teoksen toinen osa, toinen osa on nimeltään: Toinen - minä. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Tonteri, Irma
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijan itse sitoma teos mustassa kotelossa. Teoksen pääväri on musta. Lumppupaperille kuparilta vedostetut kuviot; etsaus, väritelaus. Itse tehdyt ja värjätyt paperit. - Paperissa ja vedosviivoissa helmiäisjauhetta (mica-jauhe) sekä lyöntimetallisilppua. - Teoksessa ei ole tekstiä. Kaksiosaisen teoksen toinen osa, toinen osa on nimeltään: Olennaista. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Topelius, Zacharias
Kustaa III:n sota
Napuen taistelu
hattujen sota
kolmikymmenvuotinen sota
moraali
sankaruus
suomalaisuus
suuri Pohjan sota
suvut
taistelut
tasitelut
drömtydning
kärlek
ungdom (skede)
äventyr
önskedrömmmar
historia
Uusikaarlepyy
1800-luku
Pikkukaupunki on Zacharias Topeliuksen (1818-1898) kuvaus synnyinkaupungistaan Uusikaarlepyystä. Sen mutkikkaiden katujen varrella oli matalia, keltaisiksi ja punaisiksi maalattuja taloja, joissa elettiin Topeliuksen sanoin ”pikkuista, ahdasta arkielämää”. Topelius kävi Oulun triviaalikoulua vuosina 1829–1833 ja asui setänsä ja tätinsä luona Toppeliuksen talossa. Topeliuksen isä toivoi poikansa oppivan suomea, sillä kotiseutu Kuddnäs oli ruotsinkielistä.
Porvoo : WSOY : Teoksessa Kirjailija-albumi : 1878-1898 (s. 379-382). Toim. W. Söderström.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
lastenkirjallisuus
sadut
joulu
prinsessat
luonto
Zacharias Topeliuksen (1818-1898) sadut ovat osa suomalaisten kansallista identiteettiä. Lukemisia lapsille ilmestyi kahdeksana niteenä vuosina 1865-1896 (suom. 1874-1905). Sarjan ensimmäinen osa sisältää mm. yhden Topeliuksen rakastetuimmista runoista ”Varpunen jouluaamuna”.
Oulun kaupunnin palosta 23:tena päiwänä toukokuusa
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
runot
arkkiveisut
tulipalot
Oulu
1820-luku
Gustaf Toppelius (1786–1864) teki merkittävän elämäntyön lääkärinä ja yhteiskunnallisena vaikuttajana. Hän oli mm. perustamassa Oulun läänin talousseuraa ja toimi taustavaikuttajana Oulun Wiikko-Sanomissa. Kymmenen vuotta Oulun palon (23.5.1822) jälkeen Toppelius julkaisi kalevalamittaisen runoelman Oulun kaupunnin palosta. Tarkoituksena ei ollut ainoastaan vuoden 1822 tulipalon historiointi, vaan myös pohjarahaston kerääminen köyhien koulun ja ”säästöpankon” perustamista varten. Kirjasen alussa luetellaan toistasataa ennakkotilaajaa ja heidän lahjoittamansa rahasummat.
Toppelius, Gustaf
Teos on taiteilijakirja. Painos 3 numeroimatonta kappaletta.
Torikka, Anu
Purto, Marja
Marttana ja Mariana : Laukaan Kalevalaiset Naiset ry 50 vuotta
Laukaan Kalevalaiset naiset ry.
järjestöt
naiset
Laukaa
Torikka, Leena
Keuruun kaupunginkirjasto
Torikka, Pertti
Wanhan Laukaan Kotiseutuyhdistys ry. 1949-99
50 vuotta oppi-, perus- ja lukiokoulua Laukaan kirkonkylässä
Mies Laukaan osuuspankin ja yhteiskoulun takaa : Toivo Torikka 1910-1993
Puujalka. Kertomus 1808 wuoden sodan ajoilta
kaunokirjallisuus
Suomen sota
sodat
vammat
miehet
pojat
väkivalta
sotavangit
katumus
sotakirjallisuus
Törmälä, Emanuel
Turun kaupunginkirjasto
Neuvontajärjestöstä kyläseuraksi : Vakkilan pienviljelijäyhdistyksen 70 toiminnan vuotta.
Vakkilan pienviljelijäyhdistys
Huittinen -- Vakkila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Törmälä, Paavo
Maisematien Suttila - talkootyötä ja yhteistoimintaa
maisematiet
Huittinen -- Suttila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1997
Paukku, Raimo
Ainakin sata vuotta torvisoittoa Huittisissa
Huittisten Soittokunta
puhallinorkesterit
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Kuivakuru
Puhakka, Augusti
savotat
kämpät
Ensimmäiset savottakämpät olivat matalia ja kolme ensimmäistä hirsikertaa oli kaivettu maan sisälle. Kämpissä oli maalattia, joka oli lämpötaloudellisesti parempi ratkaisu kuin puulattiat. Seinät oli tiivistetty sammaleella. Joskus miehet repivät niitä irti, jotta ilmanvaihto saataisiin paremmaksi. Talvella ilmanvaihtoa oli liiankin kanssa, sillä aamulla miehet heräsivät pää kuurassa. Tästä asiasta myös valitettiin, kun kämppätarkastaja Augusti Puhakka saapui tarkastuskäynnille. Myöhemmin kämpät rakennetiin suuremmiksi, 8 x 8 kokoisiksi. Niihin sopi kolmekymmentä miestä ala- ja yläritsille. Kämpät lämpisivät aluksi piiseillä, mutta myöhemmin ne korvattiin kaminoilla. Maalattioistakin luovuttiin miesten vaatimuksesta.
Törngvist, Dagmar
Kreivi, Erkki
Teos on taiteilijakirja. Teos on tehty vanhasta virsikirjasta, josta kannet on irrotettu ja lehdet tuuhennettu sekä cd-levystä. Cd-levy on sijoitettu kirjan lehtiin tehtyyn viiltoon. Uniikkikappale.
Törnwall, Maria
Torppa, Minna
Teos on taiteilijakirja. "Bönboksblad on kirjaimellisesti aukeama rukouskirjasta, ja teoksen kaksi osaa tulee olla vierekkäin kiinni toisissaan" (G. Torrkulla). Kullattujen kehysten sisällä rukouskirjan sivu, sanat peitetty kultavärillä. - Koukut seinälle ripustamista varten. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Torrkulla, Göran
Teos on taiteilijakirja. Käsinsidottu teos koostuu numeroimattomista aukeamista sekä taiteltavista lehdistä, jotka sisältävät koho- ja käsinpainettua tekstiä ja kuvitusta. Kappalenumero 6/6.
Toukkari, Milla
rakennuspiirustus
rakennukset
puurakennukset
koulurakennukset
koulut
kansakoulu
Kirkonkylän kansakoulu
Hämeenlinna
Hauho
kirkonkylät
1920-luku
Hauhon ensimmäinen kansakoulu perustettiin Alvettulan kylään vuonna 1871. Pari vuotta myöhemmin koulu päätettiin kuitenkin siirtää kirkonkylään. Kirkonkylän koululle saatiin pitkien pohdintojen jälkeen ostettua tontti senaattori A. Nykoppilta syyskuussa 1873. Koulutalon piirustukset teetettiin helsinkiläisellä arkkitehdillä Theodor Deckerillä, mutta piirustuksia muutettiin vaatimattomammiksi ja mm. kellarikerros jätettiin pois. Koulutalon rakennusurakan sai huutokaupassa tehtäväkseen rakennusmestari Nikander, joka sai urakkansa valmiiksi syyskuussa 1875. Alvettulan kansakoulu oppilaineen ja opettajineen muutti nyt kirkonkylään uuteen kouluun. Koulun oppilasmäärä lisääntyi jatkuvasti, ja 1920-luvulle tultaessa tilat olivat auttamattomasti jääneet liian pieniksi, joten samalle tontille päätettiin rakentaa toinen koulurakennus. Rakennusmestari Onni Tourulta tilattiin rakennuspiirustukset uutta koulutaloa varten ja urakoitsijaksi valittiin rakennusmestari Anton Färm. Uusi taitekattoinen koulu valmistui 1923 lopulla. Rakennuksessa oli kaksi luokkahuonetta ja asunnot kahdelle opettajalle. Myöhemmin talon vintille tehtiin vielä kaksi luokkahuonetta lisää. Kirkonkylän toiminnallinen keskus siirtyi mm. koulurakentamisen myötä nykyisen kunnantalon ympäristöön. Hauhon kirkonkylän koulu ja Hankalan koulu liittyivät vuonna 2007 Hauhon kirkonkylän koulukeskukseen, yhtenäiskouluun, jossa on luokka-asteet 19. Kirkonkylän molemmat vanhat kansakoulurakennukset ovat suojeltuja. Vanhat koulutalot ovat olleet vuodesta 2011 lähtien yksityisomistuksessa ja asumis- ja yrityskäytössä.
Touru, Onni
Tritten, Gottfried
Bell, Marja-Liisa
ikävystyminen
kaksintaistelut
karkaaminen
rakastuminen
riidat
Tšehov, Anton
Hämeenlinnan kiertokouluopettajaseminaarin albumi
oppilaitokset
opettajankoulutus
opettajankoulutuslaitokset
matrikkelit
Hämeenlinnan kiertokouluopettajaseminaari
Hämeenlinnan kaupunkiin aiotun pikku- eli kiertokouluseminaarin perustava kokous pidettiin 30. marraskuuta vuonna 1889. Perustettavan oppilaitoksen johtokunta valitsi yksimielisesti laitoksen johtajaksi kansakoulunopettaja J. H. Tuhkasen, jonka aloitteesta hanke oli alun perin lähtenyt liikkeelle. Tämä albumi kattaa seminaarin viisitoista ensimmäistä toimintavuotta ja sisältää mm. oppilasluettelot ja ryhmäkuvat tuona aikana seminaarista valmistuneista. Tuhkasen seminaari toimi Hämeenlinnassa vuoteen 1919, jolloin kaupunkiin perustettiin kaksivuotinen valtion ylläpitämä alkukouluopettajaseminaari.
Tuhkanen, Johan Henrik
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : J. H. Tuhkanen, 1905.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Oiwallinen lainakirjasto : Pyhäjoen kirjastohistoriaa
kirjastot
yleiset kirjastot
Pyhäjoen kirjaston historia perustamisvuodesta 1849 nykypäivään. Teos on julkaistu kirjaston 175-vuotisjuhlan kunniaksi. Teoksesta on ainoastaan olemassa tämä verkossa julkaistu pdf-versio.
Tuikkala, Pirkko
Lahnaoja, Heikki
Pyhäjoen kirjasto
Kotiseutumuistoja - Kangasniemen tarinapiirin kootut perinnetarinat osa 1
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseututuntemus
kotiseutumuistot
kotiseututarinat
Tässä teoksessa kerrotaan seuraavista teemoista: Kangasniemi, tunnettu pontikanpitäjä; Myös sahtia on tarjottu; Yöjalassa ja riijuureisuilla; Talkootyöllä tehtiin; Juhlissa tarjottua ja tapahtunutta; Kaupankäyntiä ja kulkukauppiaita; Lapset ja koulumaailma; Riistanhoitoa ja metsästystä Kangasniemellä; Lääkärit, kansanparantajat ja lääkintäkeinot; Kummitustarinoita, kummajaisia ja uskomuksia; Joulu ja jouluperinteet; Kangasniemeläisiä persoonia ja Sanonnat.
Tulla, Sari
Hämäläinen, Marjo
Takkinen, Onni
Pyyhtinen, Kalle
Kangasniemen kirjasto
Kotiseutumuistoja - Kangasniemen tarinapiirin kootut perinnetarinat osa 2
Tässä teoksessa kerrotaan seuraavista teemoista: Vuoden - ja kuunkierron vaikutukset elämään; Suutarit, räätälit ja käsityöläiset; Piiat ja rengit; Markkinat; Lavatanssit; Sauna ja saunaperinteet; Kansanparannuskeinot; Sota-ajan muistot ja evakkoretket; Suomenhevonen; Presidentit Kangasniemellä ja kangasniemeläisten mielessä; Kinkerit ja rippikoulu; Kirkkomatkat ja kirkonmenot; Arvoitukset ja Perinneruoat Kangasniemellä
kirjat
Finlands klagan -runoelma löytyi Alexandra von Fieandtille kuuluneen Hushållet och köket -teoksen välistä. Allekirjoituksena runoelmassa on G. F-m (?).
Tuntematon
Pyhäjoki (kunta)
uudisrakentaminen
kunnantalot
teollisuusyritykset
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Tuohimaa, Hellevi
Hämeen linna
Runoilijanimellä Tuokko kirjoittaneen Antti Törneroosin (1835–1896) romanttis-ihanteellinen runo Birger Jarlin linna julkaistiin ensimmäisen kerran Hämäläis-osakunnan ensimmäisessä Kaikuja Hämeestä -albumissa vuonna 1872. Hämeen linna näyttäytyy kesäyössä runoilijalle aluksi uhkaavana Hämeen valloituksen muistomerkkinä, mutta aamunkoitteessa hän muistaa sen myötä levinneen uuden uskon tuoneen hämäläisille vapauden ja rauhan.
Tuokko
Julkaistu kirjassa: Kaikuja Hämeestä I : Hämäläis-osakunnan albumi. - Helsinki : Suomalaisen kirjallisuuden seura, 1872.
äänitteet
äänitiedostot
Runoilijanimellä Tuokko kirjoittaneen Antti Törneroosin romanttis-ihanteellinen runo Birger Jaarlin linna julkaistiin ensimmäisen kerran Hämäläis-osakunnan ensimmäisessä Kaikuja Hämeestä -albumissa vuonna 1872. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX, lukija Antti Paranko.
Tuomas Laurikaisen kirje Minna Canthille 29.4.1885.
kirjallisuus
naisen asema
kirjeet
Minna Canth
Tuomas Laurikainen
Elias Lönnrotin seikkailut veden päällä ja vähän allakin
laivaliikenne
höyrylaivat
Keurusselkä
Keuruu
Näsijärvi
Tampere
Tuomi-Nikula, Jorma
Kirjailija Eero Tuomaala : Nyt on tullut aika kirjoittaa juuri siitä mistä itse haluan
Oiva Lampinen soittaa Keuruuta kuuluisuuteen