Mikko Nerosen rikastuminen, eli täydellinen osoitus kuinka apilaita viljellään
maatalous
viljely
rehukasvit
lannoitus
vuoroviljely
kylvö
sadonkorjuu
dialogi
rikastuminen
ahkeruus
kansanvalistus
Lundeqvist, Nils Wilhelm
Turun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
henkilöt
1970-luku
Paananen, Wellamo
Mikko Siljamäen läksiäiset 1971(?) Vasemmalta Aarne Saastamoinen, rouva Siljamäki ja Mikko Siljamäki.
Keiteleen kunnankirjasto
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Mikko
Haanpää, Jussi
Haanpää, Olli
Leskelä
Mikko, Jussi ja Olli Haanpää Piippolan Leskelässä vuonna 1948.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Mikkolan Heikun ja Karisaaren Vihtorin hauet
Petäjäsaaren vuopaja
Mikkola, Heikki (Heikku) Rudolf
Karisaari, Vihtori
vetouistelu
kalastus
Mikkolan Heikku sai aikoinaan niin suuren hauen, että hän tuli sitä Veskoniemeen näyttämään. Samalla hän oli kertonut kamppailusta kalan kanssa. Hauenpyytäjän herkkua olivat pää, suolet ja maksa. Samoin Karisaaren Vihtori sai tarpomalla suuren hauen, suolasi sen ja myi Inariin Nykäsen kauppaan.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
rakennukset
asuinrakennukset
pärekatot
Mikkolan talo, joka purettiin kun Hyvinvointikeskus Onni (valmistui vuonna 2007) rakennettiin. Koska talossa on yhä pärekatto, kuva on otettu ennen vuotta 1948.
Pukkilan kunnankirjasto
sillat
Huittinen
Kuvia Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
Huittisten Joulu
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 21.12.1956 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Miljoonaristeys Lauttakylässä 1950-luvun lopulta
Huittinen -- Lauttakylä
Miljoonaristeys
1950-luku
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 421
Oinonen, Lauri
Keuruun kaupunginkirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 30.9.1961 julkaistu murrepakina.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu sellofaanipaperisivuille kiinnitetyistä karamellipapereista, joihin on liimattu valokopioita tekijän lapsuusajan valokuvista. Kannet käsintehtyä paperia. Uniikkikappale.
Palander, Ritva
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
MinäHän : yksityisiä keskusteluja [luottamuksella]
Teos on taiteilijakirja. "Teos on läheisen ihmisen kanssa käytyjen keskustelujen visualisointi" (Leena Neuvonen). - Toteutettu sekatekniikalla Jane Rannametsin vuonna 1999 käsinsitomaan kirjaan, mustat nahkakannet, huppu ja narutupsuja. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Neuvonen, Leena
Rannamets, Jane
Tapper, Harri
Teos on taiteilijakirja. Avantgarden kaiho on kuvataiteilija Kimmo Sarjen ja muusikko Juha Haanperän retki kahden venäläisen avantgardistin Vladimir Leninin ja Kazimir Malevitshin ideoiden ja kuvien maailmaan. Liittyy näyttelyyn Kluuvin galleriassa 4 - 20.8.1989.
Sarje, Kimmo
Minkä muotoinen oli Kajaanin linna ennekuin venäläiset sen räjäyttivät?
Kajaani
Kajaanin linna
historia
paikallishistoria
piirustukset
Backman, Lars Henrik
Ahrenberg, Johan Jacob
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Kajaanin linnasta ei löydy yhtään piirustusta, jossa näkyisi varmuudella, miltä linna näytti ennen tuhoutumistaan 1716. Vanhimman kuvan linnan mahdollisesta ulkomuodosta on piirtänyt Kajaanin entinen kirkkoherra Lars Henrik Backman. Hän oli nähnyt rauniot 17 vuotta hävityksen jälkeen, ja muistikuviensa ja muilta linnan ennen hävitystä nähneiltä ihmisiltä kuulleiden kuvaustensa perusteella hän piirsi versionsa Kajaanin linnasta. Toisen kuvan linnasta piirsi arkkitehti Johan Jacob Ahrenberg. Hän käytti piirtämisessään apuna vanhoja tarkastuspöytäkirjoja. Hänen kuvassaan linna on täysin eri näköinen kuin Backmanin piirroksessa. Artikkeliin on jäljennetty kuva Backmanin laatimasta ja W. Laguksen kirjoituksessa "Kajana ilustrata" julkaistusta piirustuksesta, jossa näkyy hänen versionsa Kajaanin linnasta. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numero 122/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Tapio-lehdessä 1886 ilmestynyt, oletettavasti Minna Canthin laatima nimetön lehtikirjoitus. Helle Kannilan (Minna Canthin kirjallinen tuotanto, 1967) mukaan kirjoitus on "tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama". Kirjoituksessa pohditaan muun muassa sitä, miksi tyttöjen koulumaksut ovat puolta suuremmat kuin poikien (40 markkaa, poikien 20 markkaa).
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Minna Canth
muotokuva
Kuva on otettu Victor Barsokevitschin ateljeessa Minna Canthin täytettyä 50 vuotta.
Victor Barsokevitsch
Taitettu kortti, jossa tieto Minna Canth -juhlasta. Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Minna Canth -liiton Haagan alaosaston sähke rouva Andersinille 12.5.1947
sähkeet
Minna Canth -liitto
Lyyli Augusta Andersin
Canthin 100-vuotisjuhla
Minna Canth -liiton Haagan alaosasto
Kuva on otettu Victor Barsokevitschin ateljeessa Minna Canthin täytettyä 50 vuotta
Johan Ferdinand Canth
Minna Canth ja hänen miehensä J. F. Canth luultavasti kihlajaiskuvassaan.
Arnold Boos
muistelmat
Heikki Kauppinen
Kauppis-Heikin muistelus Minna Canthista. Nuori Suomi s. [83] - 86.
Kauppis-Heikki
Nuori Suomi, Minna Canthin muistolle omistettu, 1897
Kanttila
Kuopio
Kehystetty valokuva. Minna Canth kuvattuna kotonaan Kanttilassa, Kuninkaankatu 15:ssa. Kuva on otettu luultavasti 1890-1891.
henkilökuvat
Kuva on otettu Minna Canthin kotona Kanttilassa. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuva on otettu vuosien 1890 ja 1891 välisenä aikana.
naisen asema
Keski-Suomi-lehdessä 1892 ilmestynyt Minna Canthin Suomen Naisyhdistyksen kokouksessa pitämä esitelmä ("Kuinka voisi Suomen Naisyhdistys tehokkaimmalla tavalla edistää siveellisyyspyrintöjä maassamme?"). Se ilmestyi myös Pohjalaisessa (29.1.1892) sekä ruotsinnoksena Hemmet och samhället -lehdessä (1892, n:o 1).
Svenska Dagbladet
Arvostelu Greta von Frenckell-Thesleffin kirjasta "Minna Canth och Det unga Finland". Arvostelu on päivätty Sv. D: 18-1-43. Arvostelun otsikko on: "Minna Canth, en finsk banbrytare"
Fredrik Böök
Minna Canth, svenska samskolan i Kuopio och Uusi Savos redaktion
koulut
Lehtikirjoitus Nya Pressen -lehdessä 1891, jossa on ruotsinnettu Minna Canthin Uudessa Savossa 17.10.1891 ilmestynyt, yhteiskouluasiaa käsitteleva kirjoitus, sekä käsitelty siitä noussutta polemiikkia. Sekä itse kirjoitus että sen kirjekonsepti on digitoitu Minnan salonkiin; jälkimmäinen otsikolla "Minna Canthin kirjekonsepti Uuden Savon toimitukselle [1891]".
Minna Canthin 50-vuotisjuhlan ohjelma ja ruokalista. Tekstiä reunustaa kehykset, joihin on kirjoitettu Minna Canthin kirjoittamien teosten nimiä ja niiden henkilöitä. Otsikkona: "Minna Canth 19.3.1844-19.3.1894". Arkin toisella puolella on juhlan ruokalista. Arkkia on paikattu arkistoteipillä.
Taitettu kortti, jonka kannessa teksti: "Minna Canthin 75-wuotisjuhla 19.3.1919. Alkaa kello 7 Raittiustalolla". Kortin sisällä juhlan ohjelma.
Minna Canthin esitelmä naisten koulutuksesta
tasa-arvo
koulutus
naiset
käsikirjoitukset
esitelmät
Hilda Asp
Esitelmän käsikirjoitus. Kirjearkit ovat repeytyneet taitekohdista, toinen kahteen ja toinen kolmeen osaan. Esitelmän alkuun on kirjoitettu myöhemmin lyijykynällä: "Kirj. Minna Canth, esittänyt Hilda Asp. Suom.Seuralla Kuopiossa syksyllä 1882". Minna Canth viittaa 18.10.1882 päivätyssä kirjeessään Kaarlo Bergbomille tähän esitelmään.
Minna Canthin kirjasto Kuopion korttelimuseossa
kokoelmat
kirjasto
Kuopion kulttuurihistoriallinen museo
luettelot
Kuopion korttelimuseossa laadittu luettelo Minna Canthin huoneessa säilytettävistä kirjoista. Kirjat ovat kuuluneet Canthille ja pääosa niistä on lahjoitettu museon kokoelmiin vuonna 1948. Niteitä on yhteensä sata, minkä lisäksi kokoelmaan kuuluu lehtiä. Niiranen, Timo (1994): Minna Canthin kirjasto
kirjeet
lehdistökirjoittelu
tullivalvonta
Kirjeestä on tallella vain alku. Vastaanottajaa ei tiedetä eikä sen kirjoittaja ole Minna Canth. Kirje on päivätty Jyväskylässä ja kirjoittaja mainitsee ehkä muuttavansa sieltä pois, ryhtyvänsä "Auran toimittajaksi". Kirjeessä kommentoidaan Minna Canthin kirjoitelmaa "Sananen viljatulleista".
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 20.9.1889
Kauppa-Lopo
kirjallisuus
Aleksanteri Järvenpää
Lain mukaan
Kirje koskee teoksen Kansan ääniä (1889) julkaisua, jossa ilmestyivät Minna Canthin novellit Kauppa-Lopo ja Lain mukaan.
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 28.11.1889
Hannan kuolema
Minna Canthin kirje Augusta Johnsonille 4.7.1877
Augusta Katharina Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Jyväskylä
Kirje on päivätty 4.7.1877. Kirjeen alussa on Minna Canthin isän suomenkielinen kirje vaimolleen Ulrika Johnsonille. Minna Canthin ruotsiksi kirjoitettu kirje alkaa toisella sivulla.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [1.11.1890].
Elli Canth
Kirjettä ei sen sisällön perusteella ole voitu kirjoittaa 1. marraskuuta, vaan hieman myöhemmin.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [16.10.1889]
Kirjeen lopussa on Elli Canthin kirjoittama viesti, joka on lisätty siinä vaiheessa, kun Elli Canth on lähettänyt kirjeen edelleen Kauppis-Heikille.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [16.6.1891].
Kirjeeseen ei ole merkitty päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [17.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [17.10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [18.11.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [20.6.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [21.6.1896].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.12.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.5.1891].
Kirjeen päiväykseen ei ole merkitty vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [25.10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [28.11.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [28.12.1890].
Kirjeen päiväykseen on merkitty vain vuosiluku.