myymälät
osuusliikkeet
Kuva on otettu Askolan Osuuskaupan Pukkilan myymälässä. Kuvassa myymälänhoitaja Seppä puolisonsa kanssa. Askolan Osuuskauppa perustettiin vuonna 1936. Kaupan nimi muuttui 1960-luvun vaihteessa Kohisevaksi. Vuonna 1968 Kohiseva fuusioitiin Osuusliike Oslaan.
Pukkilan kunnankirjasto
Keitele
valokuvat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Askon pysyvä myyntinäyttely avattu Keiteleen Kone -ja Urheiluliikkeen talossa kesäkuussa 1965. Myymälänhoitaja Pirkko ja Esa Kinnunen. Toinen oikealta aluetarkastaja Kolari.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Atkinson, Terry
Rikhardinkadun kirjasto
Baldwin, Michael
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Astrological prognoses for the year 2010
Teos on taiteilijakirja. Käsin tehty. Rajoitettu painos.
Erlickas, Juozas
Griškevičius, Algirdas
Persson, Katriona S. W.
López Madrona, Dalia
rakennuspiirustus
rakennukset
asuinrakennukset
puurakennukset
aidat
portit
Hämeenlinna
Kauriala
Erottajakatu 10
1910-luku
Hämeenlinnan entisen alakouluseminaarin, nykyisen opettajankoulutuslaitoksen ja vanhan hautausmaan väliin jääviä kortteleita Kaurialassa kutsutaan Alasen kaupunginosaksi. Alasen alue on yhtenäinen 1900-luvun alun puutaloalue, joka on saanut nimensä rakennusmestari V. Fr. Alasen mukaan.
Kontio, Kalle
Sairio
Rautatienkatu 66
Sairion vuokratontin nro 27 rakennuksen on suunnitellut rakennusmestari K. B. Koskinen, joka piirsi suuren osan Hämeenlinnan vuokratonttialueiden rakennuksista 1910- ja 1920-luvuilla. Tontille 27 piirretty rakennus on pohjakaavaltaan ns. nelihuoneplaani, joka oli hyvin tavallinen varattoman väestön asunnoissa. Sairion talossa neliön muotoinen rakennus on jaettu neljään osaan siten, että rakennus koostuu kahdesta huoneen ja keittiön käsittävästä huoneistosta kuisteineen. Ajan puutaloarkkitehtuurille on tyypillistä kolme laudoitusvyöhykettä julkisivussa ja räystäästä ulkoneva frontoni ikkunoineen. Tampereen teknillisessä koulussa opiskellut Kaarlo Botvid Koskinen tuli Hämeenlinnaan vuonna 1911 ja toimi Hämeenlinnan kaupungin rakennusmestarina vuoteen 1925. Koskinen suunnitteli Hämeenlinnan aikanaan erityisesti puisia asuinrakennuksia ja teki muutospiirustuksia vanhoihin rakennuksiin. Persoonallisessa suunnittelutyössään hän yhdisteli usein vapaasti piirteitä eri tyylikausista, esim. klassismista ja jugendista.
Koskinen, K. B.
Asuinrakennus Lukiokadun ja Itäisen Linnankadun kulmassa (Lukiokatu 9)
tiilirakennukset
uudisrakentaminen
muutostyöt
arkkitehtuuri
empire
uusrenessanssi
nikkarityyli
1830-luku
1890-luku
Lukiokatu 9
Linnankatu 5
Lukiokadun ja Linnankadun kulmauksessa sijaitseva vinkkeli puurakennus on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1834. Lukiokadun puoleisen päärakennuksen rakennutti piirilääkäri Vilhelm Granlund. Linnankadun puoleisen pienemmän talon rakennuttaja oli Lovisa Furuhjelm. Tilanomistaja Georg Uschakoff osti tontin vuonna 1890, ja hän rakennutti tontille lisäksi kaksikerroksisen tiilitalon puiston puolelle. 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä monet Hämeenlinnan puiset empirerakennukset "muodistettiin" uusimalla niiden ulkoasu nikkarityyliseksi. Arkkitehti F. W. Lagerström piirsi vuonna 1890 kulman puurakennuksille runsain yksityiskohdin koristellun pinnan, jossa käytettiin listoja, sorvattuja konsoleita ja ikkunakehysteitä sekä pilastereita. Rakennuksia yhdistää komea kivirakenteinen pyörökaariportti. Lukiokadun puoleiseen sivuun Lagerström piirsi kaksi sivurisaliittia, ulkonemaa, joista toiseen liittyi katuovi katoksineen. Uusrenessanssia edustava tiilinen asuinrakennus on rakennettu vuonna 1891 arkkitehti H. R. Helinin piirustusten mukaan. Rakennuksessa toimi 1960-luvulta 1980-luvulle poliisilaitos, sen jälkeen kaupungin virastoja. Nykyään talo on asuinkäytössä.
Lagerström, F. W.
Helin, H. R.
Asuinrakennus Lukiokadun ja Rantakadun kulmassa (Lukiokatu 1)
rukoushuoneet
evankelinen liike
Luther-talo
Lukiokatu 1
Arvi Kariston katu 17
1880-luku
Rancken Helge
Lukiokadun (Gymnasiigatan) ja Rantakadun (Qvaigatan) eli nykyisen Arvi Kariston kadun kulmatontti vaihtoi aluksi omistajaa tiheään tahtiin. Tontin ensimmäinen omistaja oli kaupunginlääkäri Josef Gabriel Hårdh, joka kuoli vuonna 1876, minkä jälkeen tontti siirtyi kapteeni A. Bollfrasin omistukseen. Helsinkiläinen arkkitehti Helge Rancken (1857-1912) piirsi tontille nikkarityylisen puurakennuksen vuonna 1890, jolloin tontin uudeksi omistajaksi oli juuri tullut eversti Hugo Standertskjöld. Kauppias A. Karen osti tontin ja talon vuonna 1896 kauppias Wilhelmssonilta. Karen kuului Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen Hämeenlinnan osaston toimihenkilöihin. Kun Hämeenlinnan papisto suhtautui vuosisadan alussa epäilevästi yhdistykseen, liikkeen kannattajat halusivat rakentaa oman rukoushuoneen kaupunkiin. Arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema rukoushuone rakennettiinkin Karenin omistamalle tontille vanhan asuinrakennuksen viereen Lukiokadun puolelle. Uusi rakennus otettiin käyttöön 26.10.1902. Karen myi sekä asuintalonsa että tonttinsa evankeliumiyhdistykselle vuonna 1908. Kun vanha rukoushuone alkoi rapistua, kaupunki kaavoitti sen paikalle pysäköintialueen. Hämeenlinnalaiset evankelisen liikkeen aktiivit hakivat ja saivat tukea valtakunnalliselta evankeliumiyhdistykseltä, joka lupasi rahoittaa uuden talon rakentamisen, jos kaupunki suostuisi muuttamaan asemakaavaa. Näin tapahtuikin. Molemmat vanhat puurakennukset purettiin vuonna 1962, ja paikalle rakennettiin nykyinen Luther-talo, jonka siipiosassa Evankeliumiyhdistyksen Hämeenlinnan osasto toimii. Muu osa talosta on asuinkäytössä.
Rancken, Helge
Iisalmi
Kuva on luultavasti 1900-luvun alkupuolelta
Iisalmen kaupunginkirjasto
Asunto-olosuhteet Hämeenlinnan kaupungissa v. 1908
asuminen
asunnot
1900-luku (vuosikymmen)
Asumisen ahtaus ja asuntojen huono kunto oli yleistä varsinkin alemmissa sosiaaliryhmissä vielä 1900-luvun alkupuolella niin Hämeenlinnassa kuin muissakin kaupungeissa. Pienimmissä, vain yhden huoneen käsittävissä asunnoissa asui keskimäärin 2,8 ihmistä. Kaupunginlääkäri Viktor Manner selvittää tässä teoksessa Hämeenlinnan vuoden 1908 asumisoloja monenlaisten tilastojen avulla. Tilastojen perusteella hän toteaa asuntojen olevan ylimalkaan hyvin pieniä ja perin puutteellisia, "mikäli taloudenpitoon tarvittaviin ja yleensä vaadittaviin mukavuuksiin tulee." Asuinolojen tarkastaminen kuului kaupungin terveyshoitolautakunnan tehtäviin, kunnes vuonna 1931 Hämeenlinnaan perustettiin erityinen asuntotarkastajan toimi.
Manner, Viktor
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakentaminen
1970-luku
Keiteleen teollisuusalueelle nousee parhaillaan kaksi asuntolaa lähinnä Bluemanin kurssilaisia varten. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.10.1973.
Varsinais-Suomi
Mynämäki
asuntomessut
Asuntomessut 1977
Marttila, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Asutuslautakunnan puheenjohtaja Johannes Kuokka 1968
henkilökuvat
Asutuslautakunnan puheenjohtaja Johannes Kuokka. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.10.1968.
Vehmaa
Rautila
1900-luku
Atomintutkija. Osa käsikirjoituksesta maalis-kesäkuu 1948 Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1948
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
romaanit
placebo
katovuodet
alkoholismi
Digitoitu dokumentti sisältää kaksi samanlaista sinipunakantista kouluvihkoa, joissa on neljä novellia kokoelmasta Atomintutkija sekä osa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta. Teksti on kirjoitettu kosmoskynällä. Vihko on osin kastunut ja kosmoskynän väri on levinnyt ja sinistynyt. Vihko on otsikoitu "Pulveri (jatko)". Siinä on novellin kaksi viimeistä sivua. Toisessa vihkossa Jauhojen käsikirjoitus jatkuu koko vihkon mittaan. Novelli Pulveri käsittelee lumelääkkeen vaikutuksia, ennen kaikkea sen vauhdittavaa parantamisvaikutusta. Laajuus 1,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 5.3.1948 Novellissa Rukous nuori meijerikkö työlääntyy työmääräänsä ja rukoilee apua raadannan helpottamiseen. Meijerissä syttyy tulipalo ja tyttö päättelee rukouksensa tehonneen. Laajuus 6,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 14.3.1948 Novellissa Synnit torpan raihnainen isäntä uneksuu viinasta, ja niinpä hänen poikansa tuokin sitä kaksi pulloa, jotka kaksikko yhdessä tyhjentää. Poika uskottelee aiemmin yli lentäneiden lentokoneiden pudottaneen viinapullot. Poika yhdistää lentokoneet sodan tuhoisuuteen. Juotuaan viinansa vanha ukko kuolee ja ympäristön ihmiset syyttelevät poikaa, mutta tämän mielestä isä sai nauttia elämästään viime hetkinään. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 18.3.1948 Työnjohtaja-novellissa Isolintu-niminen mies lyöttäytyy yhteen linja-autossa tapaamiensa uusien jätkien kanssa. Isolintu juo heidän viinansa. Opetettuaan heille uiton saloja hän lopulta häviää omille teilleen. Kuuluu alunperin romaaniksi aiottuun Isolintu-sykliin. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoitusaika 10.6.1948 Romaani Jauhot kertoo hallan ja katovuoden seurauksista, kun katokorvaukset päätetään maksaa jauhoina rahan sijasta. Romaanin alussa halla tuhoaa viljan ja päähenkilö Kenttäläinen lähtee kylille. Laajuus ensimmäisessä vihkossa kymmenen sivua, toisessa 22 sivua, sivuilla 11-12 pala ylhäältä repeytynyt pois. Kirjoitusaika 22.7.1948 Novellit Pulveri, Rukous, Synnit ja Työnjohtaja ilmestyivät kokoelmassa Atomintutkija ja muita juttuja (Otava 1950). Jauhot ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1949 (Otava). Kaikki sisältyvät teokseen Kootut teokset 7 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Teos on taiteilijakirja. Lettrismiä, "kuvarunoutta". Sanat mustin kirjaimin, sivuilla myös punaisia pieniä kuvioita. Taiteilijan itse käsin latoma ja painama. Painos 30 kpl.
Nordenström, Lina
henkilöt
kirjailijat
Kalajoki, Atte
Piippola
Atte Kalajoki ja Pentti Haanpää Piippolassa 1950-luvun alussa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Konttila, Seija
Rate, Kirsti
August Arppen kirje Minna Canthille 14.2.1893.
Sylvi
näytelmät
teatteri
kirjeet
Minna Canth
August Arppe
Kirjepaperin ylälaidassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 19.7.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 2.8.1893.
Kirjeen ylänurkassa on himmeä Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 23.8.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 24.6.1893.
Kirjeen ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 3.12.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 3.3.1893.
August Arppen kirje Minna Canthille 5.6.1892.
August Arppen kirje Minna Canthille 6.5.1891.
Papin perhe
Kuopion takana
Työmiehen vaimo
Kirjeen vasemmassa ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
August Arppen kirje Minna Canthille 8.6.1893.
August Arppen kirje Minna Canthille 8.9 1892.
August Lampisen kirje Minna Canthille 24.3.1888
August Lampinen
August Lampisen kirje Minna Canthille 26.2.1888
August Rahikainen, Arttu Pellikka ja Nestori Räisänen 1920-luvun alussa
1920-luku
August Rahikainen, Arttu Pellikka ja Nestori Räisänen 1920-luvun alussa. Kuvaaja ei tiedossa.
August Rytkönen suomenhevosen ja sen kaksosvarsojen kanssa 1920 - 1930-lukujen taitteessa Tyrmyn tilalla, Paaslahdella
Iisalmi -- Paaslahti
Rytkönen, August
1930-luku
suomenhevonen
varsat
Augusta Johnson ja Gustaf Wilhelm Johnson
Augusta Katharina Johnson
Augusta Katharina Littson
Gustaf Wilhelm Johnson
Minna Canthin sisar ja isä. Kuva on otettu todennäköisesti vuosien 1860 ja 1862 välisenä aikana. Kuvaajaa ei tiedetä.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 19.8.1873
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Jyväskylä
Jyväskylän seminaari
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa.
Augusta Johnson
Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 9.9.1873
Jyväskylän aika
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Viimeisellä sivulla näkyy alku Augustan ruotsinkielisestä kirjeestä veljelleen Gustille 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille [4.7.1877]
Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on kirjoitettu heti Augusta Johnsonin isän, Gustaf Vilhelm Johnsonin, kuoleman jälkeen. G.V. Johnson kuoli lokakuun alussa vuonna 1877. Augusta ja Gusti olivat Minna Canthin sisaruksia. Viimeisellä sivulla näkyy alkua Augustan kirjeestä äidilleen syksyllä 1877.
Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille 9.9.1873
Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin Gusti-veljelle. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Ensimmäisellä sivulla näkyy loppu Augustan kirjeestä vanhemmilleen 9.9.1873 Jyväskylästä.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on sisällön perusteella kirjoitettu syksyllä 1877. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Ensimmäisellä sivulla näkyy toisen kirjeen loppu: Augustan syksyllä 1877 kirjoittama kirje Helsingistä.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [syksy 1877]
Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä ja se on kirjoitettu lyijykynällä ruutupaperille. Kirjeen takana on merkintä "Fru mamma Johnson". Augusta oli Minna Canthin sisko, Ulrika heidän äitinsä. Ennen kirjettä Augusta kirjoitti ruotsinkielisen kirjeen veljelleen Gustille. Heti kirjeen jälkeen toisen kirjeen äidilleen 1877.
Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille 9.10.1877
Minna Canthin isän kuolema
Kirjeen päiväyksessä on merkintä Kuopio, mutta sisällön perusteella se on kirjoitettu Helsingissä. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko.
Augusta Katharina Littson o.s. Johnson (Minna Canthin sisar)
huvimajat
puistot
Aulanko
Aulangonvuori
Aulangonjärvi
Lusikkaniemi
Karlbergin ja Aulangon omistaja eversti Hugo Standertskjöld alkoi 1880-luvun puolivälissä panna toimeen "suurenmoisia kaunistustöitä Karlbergin kartanon seuduilla". Aulangonvuoren huipulle tehtiin uusi tie kartanosta ja rakennettiin kaksi kaunista huvimajaa vuonna 1886. Postikortin kuvassa on toinen näistä huvimajoista. Koristeellisesta paviljongista avautui kaunis näköala kohti kuvan taustalla näkyvää Aulangonjärveä ja Lusikkaniemeä ja aina naapuripitäjiin asti. Nykyisin samalla paikalla sijaitsee vuonna 1934 rakennettu kaksikerroksinen näköalatasanne.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
metsät
järvet
Aulangonjärven rantapuisto oli 1900-luvun alussa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
vuoret
Aulangonjärven rantapuisto oli 1800- ja 1900-luvun vaihteessa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
lammet
joutsenet
Joutsenlampi
Ensimmäiset tiedot Aulangon joutsenista ovat vuodelta 1900, jolloin Arno Hohenthal myi kaksi joutsenta Karlbergiin. Tiedetään kuitenkin, että jo tätä ennen Joutsenlammella oli ollut ainakin australialaisia mustia joutsenia ja sorsia. Vuonna 1912 Joutsenlammella eleli neljä joutsenta. Vuodelta 1939 taas on tieto, että lammella oli edelleen kyhmyjoutsenten ohella myös mustia joutsenia, jotka olivat onnistuneet Aulangolla lisääntymäänkin. Viimeksi mustia joutsenia on nähty Joutsenlammella 1960-luvulla.
näkötornit
veneet
laiturit
Joutsenlammen rakentaminen oli yksi varhaisimpia puistotöitä eversti Standertskjöldin Aulangolla. Lampi kaivettiin soistuneeseen notkoon keskelle metsää vuonna 1885. Rannat rajattiin kivireunuksella ja keskelle lampea rakennettiin pieni tekosaari. Lammen eteläpäähän tuli kanava-allas ja pohjoispäähän kanava, josta vesi pääsi laskemaan pois lammesta. Kanavien yli rakennettiin puiset sillat, jotka maalattiin valkoisiksi. Polut kiersivät lammen rantoja, ja rannoille istutettiin jalopuita. Pohjoisrannalle rakennettiin huvimaja, ja joutsenetkin saivat oman huvimajansa tekosaarelle. Vuonna 1886 rakennettiin vielä Metsälampi Joutsenlammen ja Aulangonvuoren väliselle alueelle.
portaat
Aulangonvuoren näkötorni ja graniittiset kiviportaat vuoren huipulta alas Karhuluolalle valmistuivat vuonna 1907. Askelmia jyrkkään rinteeseen rakennetussa portaikossa on yhteensä 322, joten pieni levähdystasanne kivisine penkkeineen ja pöytineen oli myös tarpeen.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Aulangon puistometsän korkein kohta on Aulangonvuori, joka oli aikoinaan osa hämäläisten muinaislinnojen ketjua. Vuoren kolmeen suuntaan jyrkästi viettävät rinteet tekivät siitä helposti puolustettavan suojapaikan. Vuoren laki on n. 150 metriä merenpinnan yläpuolella ja n. 70 metrin korkeudella viereisen Aulangonjärven pinnasta. Aulangonvuori oli tunnettu näköalapaikka jo varhain 1800-luvulla, jolloin kuvernööri Rehbinder teetti sinne ensimmäisen tien 1800-luvun puolivälissä. Aulangon alueen uusi omistaja Hugo Standertskjöld aloitti 1880-luvulla puistotyöt kunnostamalla vuorelle johtavaa tietä ja rakentamalla sinne kaksi paviljonkia maiseman ihailijoille. Näkötorni ja portaat Aulangonvuorelle rakennettiin kuitenkin vasta 1907.
Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.