Askolan Osuuskauppa
subject: myymälät
subject: osuusliikkeet
description: Kuva on otettu Askolan Osuuskaupan Pukkilan myymälässä. Kuvassa myymälänhoitaja Seppä puolisonsa kanssa. Askolan Osuuskauppa perustettiin vuonna 1936. Kaupan nimi muuttui 1960-luvun vaihteessa Kohisevaksi. Vuonna 1968 Kohiseva fuusioitiin Osuusliike Oslaan.
publisher: Pukkilan kunnankirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Askon myyntinäyttely 1963
subject: Keitele
subject: valokuvat
subject: myymälät
subject: 1960-luku
subject: Paananen, Wellamo
description: Askon pysyvä myyntinäyttely avattu Keiteleen Kone -ja Urheiluliikkeen talossa kesäkuussa 1965. Myymälänhoitaja Pirkko ja Esa Kinnunen. Toinen oikealta aluetarkastaja Kolari.
creator: Paananen, Vellamo
publisher: Keiteleen kunnankirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aspen no. 8, item 3 : hot / cold book
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja.
creator: Atkinson, Terry
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
contributor: Baldwin, Michael
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Astrological prognoses for the year 2010
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Käsin tehty. Rajoitettu painos.
creator: Erlickas, Juozas
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
contributor: Griškevičius, Algirdas
contributor: Persson, Katriona S. W.
contributor: López Madrona, Dalia
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Asuinrakennus (Erottajakatu 10)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: puurakennukset
subject: aidat
subject: portit
subject: Hämeenlinna
subject: Kauriala
subject: Erottajakatu 10
subject: 1910-luku
description: Hämeenlinnan entisen alakouluseminaarin, nykyisen opettajankoulutuslaitoksen ja vanhan hautausmaan väliin jääviä kortteleita Kaurialassa kutsutaan Alasen kaupunginosaksi. Alasen alue on yhtenäinen 1900-luvun alun puutaloalue, joka on saanut nimensä rakennusmestari V. Fr. Alasen mukaan.
creator: Kontio, Kalle
format: Kuva/JPEG
language: fi

Asuinrakennus (Rautatienkatu 66)
subject: rakennuspiirustus
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: puurakennukset
subject: Hämeenlinna
subject: Sairio
subject: Rautatienkatu 66
subject: 1910-luku
description: Sairion vuokratontin nro 27 rakennuksen on suunnitellut rakennusmestari K. B. Koskinen, joka piirsi suuren osan Hämeenlinnan vuokratonttialueiden rakennuksista 1910- ja 1920-luvuilla. Tontille 27 piirretty rakennus on pohjakaavaltaan ns. nelihuoneplaani, joka oli hyvin tavallinen varattoman väestön asunnoissa. Sairion talossa neliön muotoinen rakennus on jaettu neljään osaan siten, että rakennus koostuu kahdesta huoneen ja keittiön käsittävästä huoneistosta kuisteineen. Ajan puutaloarkkitehtuurille on tyypillistä kolme laudoitusvyöhykettä julkisivussa ja räystäästä ulkoneva frontoni ikkunoineen. Tampereen teknillisessä koulussa opiskellut Kaarlo Botvid Koskinen tuli Hämeenlinnaan vuonna 1911 ja toimi Hämeenlinnan kaupungin rakennusmestarina vuoteen 1925. Koskinen suunnitteli Hämeenlinnan aikanaan erityisesti puisia asuinrakennuksia ja teki muutospiirustuksia vanhoihin rakennuksiin. Persoonallisessa suunnittelutyössään hän yhdisteli usein vapaasti piirteitä eri tyylikausista, esim. klassismista ja jugendista.
creator: Koskinen, K. B.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Asuinrakennus Lukiokadun ja Itäisen Linnankadun kulmassa (Lukiokatu 9)
subject: rakennukset
subject: asuinrakennukset
subject: puurakennukset
subject: tiilirakennukset
subject: portit
subject: uudisrakentaminen
subject: muutostyöt
subject: arkkitehtuuri
subject: empire
subject: uusrenessanssi
subject: nikkarityyli
subject: Hämeenlinna
subject: 1830-luku
subject: 1890-luku
subject: Lukiokatu 9
subject: Linnankatu 5
description: Lukiokadun ja Linnankadun kulmauksessa sijaitseva vinkkeli puurakennus on vanhimmilta osiltaan vuodelta 1834. Lukiokadun puoleisen päärakennuksen rakennutti piirilääkäri Vilhelm Granlund. Linnankadun puoleisen pienemmän talon rakennuttaja oli Lovisa Furuhjelm. Tilanomistaja Georg Uschakoff osti tontin vuonna 1890, ja hän rakennutti tontille lisäksi kaksikerroksisen tiilitalon puiston puolelle. 1800-luvun viimeisinä vuosikymmeninä monet Hämeenlinnan puiset empirerakennukset "muodistettiin" uusimalla niiden ulkoasu nikkarityyliseksi. Arkkitehti F. W. Lagerström piirsi vuonna 1890 kulman puurakennuksille runsain yksityiskohdin koristellun pinnan, jossa käytettiin listoja, sorvattuja konsoleita ja ikkunakehysteitä sekä pilastereita. Rakennuksia yhdistää komea kivirakenteinen pyörökaariportti. Lukiokadun puoleiseen sivuun Lagerström piirsi kaksi sivurisaliittia, ulkonemaa, joista toiseen liittyi katuovi katoksineen. Uusrenessanssia edustava tiilinen asuinrakennus on rakennettu vuonna 1891 arkkitehti H. R. Helinin piirustusten mukaan. Rakennuksessa toimi 1960-luvulta 1980-luvulle poliisilaitos, sen jälkeen kaupungin virastoja. Nykyään talo on asuinkäytössä.
creator: Lagerström, F. W.
contributor: Helin, H. R.
format: Kuva/JPEG
language: sv

Asuinrakennus Lukiokadun ja Rantakadun kulmassa (Lukiokatu 1)
subject: asuinrakennukset
subject: puurakennukset
subject: rukoushuoneet
subject: evankelinen liike
subject: Luther-talo
subject: Hämeenlinna
subject: Lukiokatu 1
subject: Arvi Kariston katu 17
subject: 1880-luku
subject: Rancken Helge
subject: rakennuspiirustus
description: Lukiokadun (Gymnasiigatan) ja Rantakadun (Qvaigatan) eli nykyisen Arvi Kariston kadun kulmatontti vaihtoi aluksi omistajaa tiheään tahtiin. Tontin ensimmäinen omistaja oli kaupunginlääkäri Josef Gabriel Hårdh, joka kuoli vuonna 1876, minkä jälkeen tontti siirtyi kapteeni A. Bollfrasin omistukseen. Helsinkiläinen arkkitehti Helge Rancken (1857-1912) piirsi tontille nikkarityylisen puurakennuksen vuonna 1890, jolloin tontin uudeksi omistajaksi oli juuri tullut eversti Hugo Standertskjöld. Kauppias A. Karen osti tontin ja talon vuonna 1896 kauppias Wilhelmssonilta. Karen kuului Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen Hämeenlinnan osaston toimihenkilöihin. Kun Hämeenlinnan papisto suhtautui vuosisadan alussa epäilevästi yhdistykseen, liikkeen kannattajat halusivat rakentaa oman rukoushuoneen kaupunkiin. Arkkitehti H. R. Helinin suunnittelema rukoushuone rakennettiinkin Karenin omistamalle tontille vanhan asuinrakennuksen viereen Lukiokadun puolelle. Uusi rakennus otettiin käyttöön 26.10.1902. Karen myi sekä asuintalonsa että tonttinsa evankeliumiyhdistykselle vuonna 1908. Kun vanha rukoushuone alkoi rapistua, kaupunki kaavoitti sen paikalle pysäköintialueen. Hämeenlinnalaiset evankelisen liikkeen aktiivit hakivat ja saivat tukea valtakunnalliselta evankeliumiyhdistykseltä, joka lupasi rahoittaa uuden talon rakentamisen, jos kaupunki suostuisi muuttamaan asemakaavaa. Näin tapahtuikin. Molemmat vanhat puurakennukset purettiin vuonna 1962, ja paikalle rakennettiin nykyinen Luther-talo, jonka siipiosassa Evankeliumiyhdistyksen Hämeenlinnan osasto toimii. Muu osa talosta on asuinkäytössä.
creator: Rancken, Helge
format: Kuva/JPEG
language: sv

Asukkaita talon pihalla
subject: Iisalmi
subject: valokuvat
subject: asuinrakennukset
description: Kuva on luultavasti 1900-luvun alkupuolelta
publisher: Iisalmen kaupunginkirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Asunto-olosuhteet Hämeenlinnan kaupungissa v. 1908
subject: asuminen
subject: asunnot
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
subject: Hämeenlinna
description: Asumisen ahtaus ja asuntojen huono kunto oli yleistä varsinkin alemmissa sosiaaliryhmissä vielä 1900-luvun alkupuolella niin Hämeenlinnassa kuin muissakin kaupungeissa. Pienimmissä, vain yhden huoneen käsittävissä asunnoissa asui keskimäärin 2,8 ihmistä. Kaupunginlääkäri Viktor Manner selvittää tässä teoksessa Hämeenlinnan vuoden 1908 asumisoloja monenlaisten tilastojen avulla. Tilastojen perusteella hän toteaa asuntojen olevan ylimalkaan hyvin pieniä ja perin puutteellisia, "mikäli taloudenpitoon tarvittaviin ja yleensä vaadittaviin mukavuuksiin tulee." Asuinolojen tarkastaminen kuului kaupungin terveyshoitolautakunnan tehtäviin, kunnes vuonna 1931 Hämeenlinnaan perustettiin erityinen asuntotarkastajan toimi.
creator: Manner, Viktor
source: Hämeenlinna, 1909.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Asuntoloiden rakentaminen 1973
subject: Keitele
subject: valokuvat
subject: rakentaminen
subject: 1970-luku
subject: Paananen, Wellamo
description: Keiteleen teollisuusalueelle nousee parhaillaan kaksi asuntolaa lähinnä Bluemanin kurssilaisia varten. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.10.1973.
creator: Paananen, Vellamo
publisher: Keiteleen kunnankirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Asuntomessut Mynämäessä 15.7.-14.8.1977
subject: Varsinais-Suomi
subject: Mynämäki
subject: asuntomessut
subject: 1970-luku
publisher: Asuntomessut 1977
format: Teksti/PDF
language: fi

Asutusasioita
creator: Marttila, Heikki
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

Asutuslautakunnan puheenjohtaja Johannes Kuokka 1968
subject: Keitele
subject: valokuvat
subject: henkilökuvat
subject: 1960-luku
subject: Paananen, Wellamo
description: Asutuslautakunnan puheenjohtaja Johannes Kuokka. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.10.1968.
creator: Paananen, Vellamo
publisher: Keiteleen kunnankirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Ateljee-kuva 1900-luvun alusta
subject: Varsinais-Suomi
subject: Vehmaa
subject: Rautila
subject: valokuvat
subject: 1900-luku
format: Kuva/JPEG

Atomintutkija. Osa käsikirjoituksesta maalis-kesäkuu 1948 Jauhot. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1948
subject: pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
subject: novellit
subject: romaanit
subject: placebo
subject: katovuodet
subject: alkoholismi
description: Digitoitu dokumentti sisältää kaksi samanlaista sinipunakantista kouluvihkoa, joissa on neljä novellia kokoelmasta Atomintutkija sekä osa romaanin Jauhot käsikirjoituksesta. Teksti on kirjoitettu kosmoskynällä. Vihko on osin kastunut ja kosmoskynän väri on levinnyt ja sinistynyt. Vihko on otsikoitu "Pulveri (jatko)". Siinä on novellin kaksi viimeistä sivua. Toisessa vihkossa Jauhojen käsikirjoitus jatkuu koko vihkon mittaan. Novelli Pulveri käsittelee lumelääkkeen vaikutuksia, ennen kaikkea sen vauhdittavaa parantamisvaikutusta. Laajuus 1,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 5.3.1948 Novellissa Rukous nuori meijerikkö työlääntyy työmääräänsä ja rukoilee apua raadannan helpottamiseen. Meijerissä syttyy tulipalo ja tyttö päättelee rukouksensa tehonneen. Laajuus 6,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 14.3.1948 Novellissa Synnit torpan raihnainen isäntä uneksuu viinasta, ja niinpä hänen poikansa tuokin sitä kaksi pulloa, jotka kaksikko yhdessä tyhjentää. Poika uskottelee aiemmin yli lentäneiden lentokoneiden pudottaneen viinapullot. Poika yhdistää lentokoneet sodan tuhoisuuteen. Juotuaan viinansa vanha ukko kuolee ja ympäristön ihmiset syyttelevät poikaa, mutta tämän mielestä isä sai nauttia elämästään viime hetkinään. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 18.3.1948 Työnjohtaja-novellissa Isolintu-niminen mies lyöttäytyy yhteen linja-autossa tapaamiensa uusien jätkien kanssa. Isolintu juo heidän viinansa. Opetettuaan heille uiton saloja hän lopulta häviää omille teilleen. Kuuluu alunperin romaaniksi aiottuun Isolintu-sykliin. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoitusaika 10.6.1948 Romaani Jauhot kertoo hallan ja katovuoden seurauksista, kun katokorvaukset päätetään maksaa jauhoina rahan sijasta. Romaanin alussa halla tuhoaa viljan ja päähenkilö Kenttäläinen lähtee kylille. Laajuus ensimmäisessä vihkossa kymmenen sivua, toisessa 22 sivua, sivuilla 11-12 pala ylhäältä repeytynyt pois. Kirjoitusaika 22.7.1948 Novellit Pulveri, Rukous, Synnit ja Työnjo…
creator: Haanpää, Pentti
publisher: Siikalatvan kirjasto
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
format: Teksti/PDF
language: fi

Att äga rum
subject: taiteilijakirjat
description: Teos on taiteilijakirja. Lettrismiä, "kuvarunoutta". Sanat mustin kirjaimin, sivuilla myös punaisia pieniä kuvioita. Taiteilijan itse käsin latoma ja painama. Painos 30 kpl.
creator: Nordenström, Lina
publisher: Rikhardinkadun kirjasto
rights: Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.

Atte Kalajoki ja Pentti Haanpää
subject: henkilöt
subject: kirjailijat
subject: Kalajoki, Atte
subject: Haanpää, Pentti
subject: Piippola
description: Atte Kalajoki ja Pentti Haanpää Piippolassa 1950-luvun alussa.
source: http://arkisto.kirjastovirma.fi/items/show/16485
rights: Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
type: Image
coverage: Piippola

Atte Muhonen- Metsolahden merkkimies
creator: Konttila, Seija
creator: Rate, Kirsti
publisher: Keuruun kaupunginkirjasto
format: Teksti/PDF
language: fi

August Arppen kirje Minna Canthille 14.2.1893.
subject: Sylvi
subject: näytelmät
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
description: Kirjepaperin ylälaidassa on Aug. Arppen teatterin leima.
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Vaasa

August Arppen kirje Minna Canthille 19.7.1892.
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Leipzig

August Arppen kirje Minna Canthille 2.8.1893.
subject: Sylvi
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
description: Kirjeen ylänurkassa on himmeä Aug. Arppen teatterin leima.
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Maarianhamina

August Arppen kirje Minna Canthille 23.8.1892.
subject: näytelmät
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Helsinki

August Arppen kirje Minna Canthille 24.6.1893.
subject: Sylvi
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
description: Kirjeen ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Sundsvall

August Arppen kirje Minna Canthille 3.12.1892.
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Viipuri

August Arppen kirje Minna Canthille 3.3.1893.
subject: Sylvi
subject: näytelmät
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Turku

August Arppen kirje Minna Canthille 5.6.1892.
subject: näytelmät
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Eskilstuna

August Arppen kirje Minna Canthille 6.5.1891.
subject: Papin perhe
subject: Kuopion takana
subject: Työmiehen vaimo
subject: näytelmät
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
description: Kirjeen vasemmassa ylänurkassa on Aug. Arppen teatterin leima.
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Helsinki

August Arppen kirje Minna Canthille 8.6.1893.
subject: Sylvi
subject: Kuopion takana
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Kristiinankaupunki

August Arppen kirje Minna Canthille 8.9 1892.
subject: teatteri
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Arppe
creator: August Arppe
language: sv
coverage: Porvoo

August Lampisen kirje Minna Canthille 24.3.1888
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Lampinen
creator: August Lampinen
language: fi
coverage: Iisalmi

August Lampisen kirje Minna Canthille 26.2.1888
subject: kirjeet
subject: Minna Canth
subject: August Lampinen
creator: August Lampinen
language: fi
coverage: Iisalmi

August Rahikainen, Arttu Pellikka ja Nestori Räisänen 1920-luvun alussa
subject: Keitele
subject: valokuvat
subject: henkilöt
subject: 1920-luku
description: August Rahikainen, Arttu Pellikka ja Nestori Räisänen 1920-luvun alussa. Kuvaaja ei tiedossa.
publisher: Keiteleen kunnankirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

August Rytkönen suomenhevosen ja sen kaksosvarsojen kanssa 1920 - 1930-lukujen taitteessa Tyrmyn tilalla, Paaslahdella
subject: Iisalmi -- Paaslahti
subject: valokuvat
subject: Rytkönen, August
subject: 1920-luku
subject: 1930-luku
subject: suomenhevonen
subject: varsat
publisher: Iisalmen kaupunginkirjasto
rights: Käyttöoikeus vapaa. Lähde mainittava.
format: Kuva/JPEG
language: fi

Augusta Johnson ja Gustaf Wilhelm Johnson
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Augusta Katharina Littson
subject: Gustaf Wilhelm Johnson
description: Minna Canthin sisar ja isä. Kuva on otettu todennäköisesti vuosien 1860 ja 1862 välisenä aikana. Kuvaajaa ei tiedetä.
publisher: Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto

Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 19.8.1873
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Gustaf Vilhelm Johnson
subject: Ulrika Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
subject: Jyväskylä
subject: Jyväskylän seminaari
description: Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa.
creator: Augusta Johnson
language: fi
coverage: Jyväskylä

Augusta Johnsonin kirje Gustaf ja Ulrika Johnsonille 9.9.1873
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Gustaf Vilhelm Johnson
subject: Ulrika Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
subject: Jyväskylän aika
description: Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin vanhemmille. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Viimeisellä sivulla näkyy alku Augustan ruotsinkielisestä kirjeestä veljelleen Gustille 9.9.1873 Jyväskylästä.
creator: Augusta Johnson
language: fi
coverage: Jyväskylä

Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille [4.7.1877]
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
description: Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on kirjoitettu heti Augusta Johnsonin isän, Gustaf Vilhelm Johnsonin, kuoleman jälkeen. G.V. Johnson kuoli lokakuun alussa vuonna 1877. Augusta ja Gusti olivat Minna Canthin sisaruksia. Viimeisellä sivulla näkyy alkua Augustan kirjeestä äidilleen syksyllä 1877.
creator: Augusta Johnson
language: sv
coverage: Helsinki

Augusta Johnsonin kirje Gusti Johnsonille 9.9.1873
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Gustaf Vilhelm (Gusti) Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
subject: Jyväskylän aika
description: Kirje on osoitettu Augusta Johnsonin Gusti-veljelle. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Kirje on kirjoitettu Jyväskylässä Augustan vieraillessa sisarensa kodissa. Ensimmäisellä sivulla näkyy loppu Augustan kirjeestä vanhemmilleen 9.9.1873 Jyväskylästä.
creator: Augusta Johnson
language: sv
coverage: Jyväskylä

Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [1877]
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Ulrika Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
description: Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä, mutta se on sisällön perusteella kirjoitettu syksyllä 1877. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko. Ensimmäisellä sivulla näkyy toisen kirjeen loppu: Augustan syksyllä 1877 kirjoittama kirje Helsingistä.
creator: Augusta Johnson
language: fi
coverage: Helsinki

Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille [syksy 1877]
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Ulrika Johnson
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
description: Kirjoitettu Helsingissä, jonne Augusta muutti naimisiin menonsa jälkeen elokuussa 1877. Augusta kuoli saman vuoden joulukuussa. Kirjeessä ei ole päiväystä ja se on kirjoitettu lyijykynällä ruutupaperille. Kirjeen takana on merkintä "Fru mamma Johnson". Augusta oli Minna Canthin sisko, Ulrika heidän äitinsä. Ennen kirjettä Augusta kirjoitti ruotsinkielisen kirjeen veljelleen Gustille. Heti kirjeen jälkeen toisen kirjeen äidilleen 1877.
creator: Augusta Johnson
language: fi
coverage: Helsinki

Augusta Johnsonin kirje Ulrika Johnsonille 9.10.1877
subject: kirjeet
subject: Augusta Katharina Johnson
subject: Ulrika Johnson
subject: Minna Canthin isän kuolema
subject: Minna Canthin lapsuudenperhe
description: Kirjeen päiväyksessä on merkintä Kuopio, mutta sisällön perusteella se on kirjoitettu Helsingissä. Augusta Johnson oli Minna Canthin sisko.
creator: Augusta Johnson
language: fi
coverage: Kuopio

Augusta Katharina Littson o.s. Johnson
subject: Augusta Katharina Littson
subject: Augusta Katharina Johnson
description: Augusta Katharina Littson o.s. Johnson (Minna Canthin sisar)
publisher: Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto

Aulango
subject: huvimajat
subject: puistot
subject: Aulanko
subject: Aulangonvuori
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Hämeenlinna
subject: 1900-luku (vuosikymmen)
description: Karlbergin ja Aulangon omistaja eversti Hugo Standertskjöld alkoi 1880-luvun puolivälissä panna toimeen "suurenmoisia kaunistustöitä Karlbergin kartanon seuduilla". Aulangonvuoren huipulle tehtiin uusi tie kartanosta ja rakennettiin kaksi kaunista huvimajaa vuonna 1886. Postikortin kuvassa on toinen näistä huvimajoista. Koristeellisesta paviljongista avautui kaunis näköala kohti kuvan taustalla näkyvää Aulangonjärveä ja Lusikkaniemeä ja aina naapuripitäjiin asti. Nykyisin samalla paikalla sijaitsee vuonna 1934 rakennettu kaksikerroksinen näköalatasanne.
source: Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : Lähetyskirjakauppa.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Lusikkaniemi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1900-luvun alussa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon järvi
subject: puistot
subject: metsät
subject: vuoret
subject: Aulangonvuori
subject: järvet
subject: Aulangonjärvi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangonjärven rantapuisto oli 1800- ja 1900-luvun vaihteessa hyvin avoin. Rannan luontaista puustoa oli harvennettu ja puiden alaoksia karsittu. Uudet puut oli istutettu kävelyteiden reunoille. Taustalla niemenkärjessä on huvimaja ja rantaan laskeutuvat portaat. Ylemmällä terassilla oli mahdollisesti vielä toinenkin huvimaja.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv

Aulangon joutsenet
subject: lammet
subject: puistot
subject: joutsenet
subject: Joutsenlampi
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1920-luku
description: Ensimmäiset tiedot Aulangon joutsenista ovat vuodelta 1900, jolloin Arno Hohenthal myi kaksi joutsenta Karlbergiin. Tiedetään kuitenkin, että jo tätä ennen Joutsenlammella oli ollut ainakin australialaisia mustia joutsenia ja sorsia. Vuonna 1912 Joutsenlammella eleli neljä joutsenta. Vuodelta 1939 taas on tieto, että lammella oli edelleen kyhmyjoutsenten ohella myös mustia joutsenia, jotka olivat onnistuneet Aulangolla lisääntymäänkin. Viimeksi mustia joutsenia on nähty Joutsenlammella 1960-luvulla.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulangon Joutsenlampi
subject: puistot
subject: lammet
subject: Joutsenlampi
subject: näkötornit
subject: veneet
subject: laiturit
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1910-luku
description: Joutsenlammen rakentaminen oli yksi varhaisimpia puistotöitä eversti Standertskjöldin Aulangolla. Lampi kaivettiin soistuneeseen notkoon keskelle metsää vuonna 1885. Rannat rajattiin kivireunuksella ja keskelle lampea rakennettiin pieni tekosaari. Lammen eteläpäähän tuli kanava-allas ja pohjoispäähän kanava, josta vesi pääsi laskemaan pois lammesta. Kanavien yli rakennettiin puiset sillat, jotka maalattiin valkoisiksi. Polut kiersivät lammen rantoja, ja rannoille istutettiin jalopuita. Pohjoisrannalle rakennettiin huvimaja, ja joutsenetkin saivat oman huvimajansa tekosaarelle. Vuonna 1886 rakennettiin vielä Metsälampi Joutsenlammen ja Aulangonvuoren väliselle alueelle.
format: Kuva/JPEG

Aulangon kiviportaat
subject: puistot
subject: portaat
subject: Hämeenlinna
subject: Aulanko
subject: 1930-luku
description: Aulangonvuoren näkötorni ja graniittiset kiviportaat vuoren huipulta alas Karhuluolalle valmistuivat vuonna 1907. Askelmia jyrkkään rinteeseen rakennetussa portaikossa on yhteensä 322, joten pieni levähdystasanne kivisine penkkeineen ja pöytineen oli myös tarpeen.
creator: Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG

Aulangon metsä
subject: puistot
subject: metsät
subject: Aulangonvuori
subject: Aulanko
subject: Hämeenlinna
subject: 1890-luku
description: Aulangon puistometsän korkein kohta on Aulangonvuori, joka oli aikoinaan osa hämäläisten muinaislinnojen ketjua. Vuoren kolmeen suuntaan jyrkästi viettävät rinteet tekivät siitä helposti puolustettavan suojapaikan. Vuoren laki on n. 150 metriä merenpinnan yläpuolella ja n. 70 metrin korkeudella viereisen Aulangonjärven pinnasta. Aulangonvuori oli tunnettu näköalapaikka jo varhain 1800-luvulla, jolloin kuvernööri Rehbinder teetti sinne ensimmäisen tien 1800-luvun puolivälissä. Aulangon alueen uusi omistaja Hugo Standertskjöld aloitti 1880-luvulla puistotyöt kunnostamalla vuorelle johtavaa tietä ja rakentamalla sinne kaksi paviljonkia maiseman ihailijoille. Näkötorni ja portaat Aulangonvuorelle rakennettiin kuitenkin vasta 1907.
source: Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
publisher: Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
format: Kuva/JPEG
language: fi
language: sv