Höyrylaiva Keuru oli Keurusselän ja Konneveden vesiliikenteen edelläkävijä
höyrylaivat
laivaliikenne
historia
Elias Lönnrot
Keuru
69.63 (ykl)
Valokuvat: Serlachius museot, Keuruun seurakunnan kokoelmat, Aarne Forsman, Matti Hietala, Rautalammin museon kokoelma, Juhani Valannon kokoelma, kunta-arkiston kokoelma.
Tuomi-Nikula, Jorma
Keuruun kaupunginkirjasto
Soini, Esko
Jouluvalmisteluja ja joulunviettoa Hokkalassa vuosisadan vaihteessa : Alina Vuorinen muistelee
Tuomi, Aino
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on ihmisen korvan muotoiseksi leikattu ja sen vanerikannet on maalattu kirkkaan oranssilla, punaisella, vihreällä ja keltaisella värillä. Kansien sisällä kirja "Van Gogh" by René Huyghe. Teos on tarkoitettu katsottavaksi siten, että avattuna on kuva "Painter with a pipe". Kannessa ja selässä korvan muotoiset kahvat. Kolofonissa nimeke: Korvat. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Tuomi, Anu
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Esiössä: Artwork printed and designed by Jenni Tuominen in UIAH, Helsinki Finland 2003 with silkscreen by barehands.
Tuominen, Jenni
Kruunuaukion kerrostalot valmistuivat vuosina 1964-68.
Tuominen, Martti
Raisio
Varsinais-Suomi
1960-luku
kerrostalot
1960-luvun kuluessa kerrostalojen rakentaminen pääsi Raisiossa toden teolla vauhtiin. Ensimmäisinä valmistuivat vuosina 1960 ja 1961 valmistuneet Keonpellon seitsemänkerroksiset talot. Kuva on 1970-luvun jälkipuolelta.
1970-luku
sillat
liikenne
Ylikulkusiltojen tarkoituksena oli saada jalankulkijat turvaan vilkasliikenteisten teiden halkomasta keskustasta. Rakennetuista silloista oli suurin vuonna 1978 valmistunut 310 metriä pitkä Keonsilta. Keskustan saneeraustöiden yhteydessä pahoin rapistuneet betoniset jalankulkusillat purettiin lukuun ottamatta Keonsiltaa, josta säilytettiin Nesteentien ylittävä osuus.
Raision kirjasto
maatalous
kartanot
Raision kaupungistumisesta huolimatta merkittävää maanviljelyä harjoitetaan yhä muun muassa Hintsan kartanossa, Mahittulassa. Kuva on 1970-luvulta.
tiet
Nesteentietä nykyisen kirjastotalon kohdalta. Kuva on 1960-luvun lopulta.
Kustavintietä läheltä Raision seudun sairaalaa.
Ihalantietä Aarno Pappilan talon kohdalta.
Ihalan- ja Konsantien risteys. Kuva on 1970-luvun lopulta.
Ihalantietä Kylänpään talon kohdalta. Tietä hieman eteenpäin kuljettaessa tultiin Ihalan- ja Raisiontien risteykseen.
Lumparlankadun kerrostalot valmistuivat vuosina 1970-75. Kuva on 1970-luvun lopulta.
maatilat
Upalingon tila sijaitsi Raisionlahden itärannalla. Maatalouden harjoittaminen päättyi Upalingossa vuonna 1974, jolloin Pernon telakkaa alettiin rakentaa.
Inkoisten tila oli Terhon suvun omistuksessa 1910-luvulta 1960-luvun puoliväliin, jolloin tila myytiin Raision kunnalle. Nykyisen Montiskalankadun ja Krookilan koululle johtavan kävelytien kulmassa mäen juurella sijainneet Inkoisten tilan rakennukset purettiin seuraavan vuosikymmenen alussa.
Alhaisten tien varrella sijainnut Ylhäisten tila oli Lainion suvun omistuksessa vuodesta 1915 vuoteen 1966, jolloin Raision kauppala osti tilan. Ylhäisten pelloille rakennettiin 1960-luvun lopulla Särkilahdenkadun kerrostalot.
kioskit
Sampan kioski toimi vuodesta 1972 seuraavan vuosikymmenen puoliväliin vanhan liikekeskuksen katutasossa.
kylät
kulttuurimaisema
aitat
Pirilän kaupunginosassa sijaitseva Vatselan kylä on suurelta yleisöltä piilossa oleva ”Raision varjelluin salaisuus”. Vielä 1900-luvun alussa kylässä oli neljä taloa: Yli-Isotalo (Ylinen), Ali-Isotalo (Alinen), Vähätalo ja Uurna. 1910-luvun lopulla Uurnan rakennukset purettiin Ylistupaa lukuun ottamatta. Kyläkeskukseen saavuttaessa näkyvät ensimmäisinä vasemmalta Vähätalo, Ylistupa ja äärimmäisenä oikealla oleva Raision vanhin puurakennus, 1750-luvulta peräisin oleva Vähätalon aitta. Vatselan ainutlaatuinen kylämaisema on poikkeuksellisen hyvin säilynyt ehjä kokonaisuus.
Osallistumisväyliä risteyksen nuorisolle : Raision kunnallisen nuorisotoimen historia ja nuorisotyön kehitys 1956-2003
nuorisotoimi
nuorisotyö
nuorisopolitiikka
sosiaalihistoria
historiikit
yhteiskuntapolitiikka
Kannessa: Raision kaupungin nuorisotoimen historiikki 1956-2003.
Tuominen, Okko
Raision kaupunki
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
matkailu : tapahtumat
historia : Autonomian aika : 1809
Mäntsälä-lehdessä 26.4.1988 julkaistu mielipidekirjoitus Keisarin Kalaaseista.
Tuominen, Olavi
Mäntsälän kunnankirjasto
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1935 : 40:s työkausi
Pohjois-Karjala
Pyhäselkä
Niittylahti
kansanopistot
toimintakertomukset
Hakulinen
Liekko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1934-1935. Alussa on lyhyt henkilöhistoria kansanopiston apulaisjohtajasta ja opettajasta Liekko Hakulisesta, ja katsaus hänen toiminnastaan opiston hyväksi. Hän siirtyi eläkkeelle joukuussa 1934. Hänen seuraajaksen valittiin Iisa Iso-Aho. Kansanopiston johtajana toimi Olli Tuominen vuosina 1931-1970.
Tuominen, Olli (toimittaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1933 : 38:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1932-1933.
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1932 : 37:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1931-1932.
Sata vuotta Mäntsälän työväenliikettä : Osa 1/2
yhteiskunnalliset liikkeet : työväenliike : Mäntsälä
järjestöhistoriikit
paikallishistoriat : järjestötoiminta
Tiedosto sisältää kirjan sivut 1-81. Osa 2 osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123023
Tuomisto, Tero
Sata vuotta Mäntsälän työväenliikettä : Osa 2/2
Tiedosto sisältää kirjan sivut 82-167. Osa 1 osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123022
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. Kuvien aiheena liikkeessä oleva pikkutyttö, Karlotta. Liittyy näyttelyyn Karlotta, Mörkö ja Meri Galleria Anhavassa 26.11.-19.12.2004.
Tuori, Santeri
Lystillinen laulu suuresta tupakan puutteesta
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
arkkiveisut
kansanrunous
Pohjois-Pohjanmaa
1800-luku
Pyhäjärvinen seppä ja suutari Elias Tuoriniemi (1772-1840) hallitsi myös runoilun taidon. Vanhin hänen jälkipolville säilyneistä runoistaan Lystillinen laulu suuresta tupakan puutteesta tarkastelee Suomen sodan (1808-09) aikaista tupakkapulaa ja sen vaikutusta talonpoikien elämään.
Tuoriniemi, Elias
Åbo : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Tämä on juttu juomareista, koottu kohmelowäestä
Tämä on juttu juomareista on tunnetuin Tuoriniemen runoista. Runon 413 kalevalamittaista säettä tarjoavat osuvia tuokiokuvia eri säätyjen elämästä. Runo julkaistiin ensimmäisen kerran Turun Viikkosanomissa 1826 ja sen jälkeen useina arkkiveisupainoksina Oulussa, Vaasassa ja Viipurissa.
Helsinki : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
runot
Runo kirpusta esittää sääty-yhteiskunnan herrat ja kerjäläiset kirpun tasapuolisesti kiusaamina. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Suomen kansan vanhoja runoja -teoksen neljännessä osassa (1829).
Helsinki : Teoksessa Suomen kansan wanhoja runoja, ynnä myös nykyisempiä lauluja. Neljäs osa.
Turgenev, Ivan
Kirjastot.fi
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston henkilökunta vuonna 1934
kirjastot
henkilöstö
työntekijät
Hämeenlinnan kauåunginkirjasto
Hämeenlinna
1930-luku
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston henkilökuntaan kuuluivat vuonna 1934 vanhempi kirjastoapaulainen Sofia Purhonen, kirjastonhoitaja Ernesti Suolahti, nuorempi kirjastoapulainen Anni Saarto ja ylimääräinen apulainen Soini Mujo. Kuvasta puuttuvat päällysvaatteiden vartija Lyyti Nyqvist ja vahtimestari Oskari Toivonen, jota jo vuoden 1935 alusta seurasi Lauri Henriksson (myöh. Karo).
Turja, H. A.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Vuonna 1934 Hämeenlinnan kaupunginkirjasto oli toiminut kymmenen vuotta uusissa tiloissaan Turuntien päässä. Kirjastotalon toiseen kerrokseen oli kesällä 1926 majoittunut Hämeenlinnan maakunta-arkisto. Lainauskerroksessa ovesta tullessa vasemmalla oli käsikirjasto ja suoraan edessä lainaussali, jonka etuosassa sijaitsi lainauspöytä eli "tiski". Hyllyt oli sijoiteltu säteittäisesti salin puolipyöreään takaosaan. Lainaussalin oikealla puolella oli lukusali ja sen takana vielä erillinen huone tutkijoita varten. Lasten lukusali oli rakennusvaiheessa jäänyt kirjastosta puuttumaan, eikä sitä ollut vielä vuoteen 1934 mennessäkään saatu aikaan, vaikka vapaata tilaakin olisi rakennuksesta löytynyt. Kuvassa lainaustiskin takana erottuvat hämärästi kirjastonhoitaja Ernesti Suolahti sekä kirjastoapulainen Soini Mujo.
kirjastopalvelut
Uuden kirjastotalon avaaminen vuonna 1924 lisäsi kaupunkilaisten lainausinnokkuutta suuresti. Heti seuraavana vuonna vuosilainaus nousi kaksinkertaiseksi verrattuna siihen asti parhaaseen vuoteen 1918. Vuonna 1930 Hämeenlinnan kirjaston lainausluvut olivat jo koko maan parhaat; jokaista asukasta kohti oli kirjastosta lainattu 6,1 kirjaa. Vaikean työttömyyden aikana 1930-luvun alussa kirjaston lainausluvut nousivat edelleen, ja Hämeenlinna olikin lainausluvuissa kolmen parhaan kaupungin joukossa lähes koko 1930-luvun ajan. Vasta sota-aika käänsi lainausluvut laskuun. Vuonna 1934 otetussa valokuvassa lainaustiskin ääressä työskentelee nuorempi apulainen Anni Saarto.
lukusalit
Kaikki Hämeenlinnan kaupunginkirjaston virat olivat vielä 1930-luvulla sivutoimisia, myös kirjastonhoitajan virka, jota vuodesta 1915 alkaen oli muiden toimiensa ohella hoitanut everstiluutnantti Ernesti Suolahti. Kirjastoapulaisia oli vuodesta 1931 lähtien kolme: nuorempi, vanhempi ja ylimääräinen apulainen. Lisäksi kirjaston henkilökuntaan kuului vahtimestari Oskari Toivonen, jonka seuraajaksi vuoden 1935 alusta lähtien tuli Lauri Henriksson (myöhemmin Karo). Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ovat kirjastotyössä lainauspöydän takana vasemmalta lukien kirjastoapulaiset Anni Saarto ja Soini Mujo. Sivupöydän ääressä kirjoittaa Sofia Purhonen. Anni Saarto työskenteli uudessa kirjastotalossa sen avaamisesta lähtien vuoteen 1939 asti. Sofia Purhonen oli kirjaston palveluksessa vuosina 1928–1953. Soini Mujo tuli ylimääräiseksi apulaiseksi kirjastoon vuonna 1931 ja työskenteli siellä vuoteen 1945 asti.
Hämeenlinnan kaupunginkirjaston vuonna 1924 käyttöön otetussa kirjastotalossa käsikirjasto sijaitsi ovesta tultaessa vasemmalla puolella omassa erillisessä tilassaan. Käsikirjaston aineistoon sai tutustua vain kirjastossa, kotilainoja sieltä ei annettu. Vuonna 1934 käsikirjastossa oli 2663 nidettä. Vuonna 1924 kaupunginkirjaston kokoelmissa oli ollut kaikkiaan vain 7178 nidettä. Kymmenen vuotta myöhemmin niteiden kokonaislukumäärä oli jo 18412. Jokaista kaupunkilaista kohti oli silloin kaksi ja puoli teosta, kun vastaava luku kymmenen vuotta aiemmin oli ollut yksi.
Kun kaupunginkirjasto avattiin uusissa tiloissa vuonna 1924 siirryttiin samalla avohyllyjärjestelmään, mikä tarkoitti, että asiakkaat voivat vapaasti tutkia hyllyissä olevia kirjoja ja valita sieltä lainattavaa. Aikaisemmin teos valittiin kirjaston luettelosta ja pyydettiin sitten virkailijalta. Vaikka "aakkosellinen järjestys" helposti sekaantuikin avohyllyissä ja joitakin varkauksiakin sattui, järjestelmän etuja pidettiin kuitenkin suurempina kuin sen haittoja. Samassa muutoksessa myös vanhanaikainen kirjaluettelo korvattiin kortistolla. Vuonna 1934 otetussa valokuvassa ylimääräinen apulainen Soini Mujo työskentelee kirjaston lainaustiskillä. Lainauksessa oli tuolloin käytössä ns. yksikorttijärjestelmä.
Historiikki Lanneveden Sampo nuorisoseuran 90-vuotisjuhliin 20.—21.10.1990
Turpeinen, Anna-Liisa
Historiikki Lanneveden Sampo nuorisoseuran 90-vuotisjuhliin 20.-21.10.1990
Lievestuoreelaista urheilua 1900-luvun alkupuoliskolta
urheilu
muistelmat
Laukaa -- Lievestuore
Turunen, Erkki
Joensuu
kansalaisopistot
vapaa sivistystyö
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1933-1934. Olla Teräsvuori oli johtajana ja johtokunnan jäsenenä 31.8.1933 saakka. Opiston v.a. johtajana toimi 1.9.1933 lähtien Jussi Turunen.
Turunen, Jussi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Kirjailija Marja Salmela : Laukaan suuri tytär
Tynkkynen, Vilho
Laukaan pohjoinen kyläseura ry.
järjestöt
kylätoiminta
Laukaa
Työryhmä
rakennuspiirustus
rakennukset
arkkitehtuuri
jugend
1910-luku
Hovinkartano
kartat
tilukset
pellot
maanomistus
Hauho
Sotjala
Ensimmäiset asiakirjamaininnat Hovinkartanon (Hofgård) alueesta ovat 1300-luvulta. Alkuperäinen rälssiuudistila perustettiin vuonna 1786. Kartano on ollut mm. Godenhjelm-, Gripenberg-, Leopold-, Engström- ja Furuhjelm-sukujen omistuksessa. Empiretyylinen päärakennus on valmistunut 1830-luvulla. Rakennuksessa on asuttu siitä lähtien ja sen ulkoasu sekä interiööri ovat säilyneet lähes alkuperäisinä. Rakennuspiirustuksen kaksikerroksinen tiilinen jugendrakennus (nykyinen Taidehovi) valmistui vuonna 1914 hopeahääpäivälahjaksi tuomari Janssonin vaimolle. Rakennusta käytettiin vain juhla- ja vierastilana. Taidehovi on järjestänyt näyttelyitä kartanon rakennuksissa vuodesta 1988. Vuonna 1997 Fredrikintorin apteekki Helsingistä museoitiin Hovinkartanoon ja Hovinkartanon taidekeskus avattiin 2006. Hauhon näyttämötaiteen harrastajat ry on esittänyt kartanon pihapiirissä kesäteatteria. Nykyään kartanoon järjestetään kesäisin ryhmävierailuja.
Udd, veljekset
Stormbom, G. W.
Aronen, Oskar
Villa Kultarannan puutarha-arkkitehtuuri
Naantali
paikallishistoriat
Kultaranta
puutarhataide
Työ on taidehistorian laudaturtutkielma, Helsingin yliopiston taidehistorian laitos. Valokopio.
Uino, Pirjo
Naantalin kirjasto
Kulttuuri kukoistaa ja koulutus kantaa hedelmää
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Ujula, Jukka-Pekka
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Ehnroosin kirjasto Mäntsälässä : Ehnroos-kokoelman luettelo
kirjastot : Mäntsälä : Ehnroosin kirjasto
bibliografiat
kirjastoluettelot
Ehnroos, Abraham, 1785-1863
Untamo, Martti
Vanhanen, Hannu
Manninen, Kirsti
Majuri, Eija
Blåfield, Martti
Ignatiew, Anne-May, (svensk resumé)