taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kaspar Hauserin tarina kuvin tulkittuna. Sekatekniikka, kuvien pohjana erilaisia papereita, mm. julisteita. Teos koostuu kuvaoriginaaleista, jotka sidottu kirjaksi. Kiinnitetty kolmella narulla. Uniikkikappale Kaspar Hauser -sarjasta.
Väisänen, Hannu
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Hyyppää - Laukaan tuntematon kansallismaisema
Väisänen, Pekka
Keuruun kaupunginkirjasto
Kuka tahansa voi voittaa tietämättään. Siinä kaikki
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu kotelosta ja pelikorteista, 32 kpl. Puolet korteista on kysymys-, puolet vastauskortteja. Kotelossa myös teksti "Voi vain voittaa = Man kan bara vinna". Liittyy Aimo voitto = Rejäl vinst -projektiin.
Valanne, Katja
Valfrid Vaseniuksen kirje Minna Canthille 22.5.1892.
Agnes
Minna Canth
Valfrid Vasenius
Oskar Emil Tudeer
Valfrid Vaseniuksen kirje Minna Canthille 24.7.1892.
Papin perhe
Valfrid Vaseniuksen kirjekonseptit Minna Canthille
kirjeet
Päiväämättömiä kirjekonsepteja. Yksi, keskeneräinen, konsepti on suomenkielinen ja se vastaa sisällöltään Vaseniuksen Minna Canthille lähetettämää kirjettä 22.5.1892. Tässä konseptissa Vasenius aloittaa siitä, mihin lähetetty kirje loppuu. Muut 17 lehteä ovat ruotsinkielisiä ja tuntuvat saman kirjeen harjoitelmilta. Tätä kirjettä ei luultavasti ole lähetetty.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Kun Hakasuota pommitettiin - Tapahtui 65 vuotta sitten
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Välimaa, Junno
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Nuoriso - erityisryhmä. 4H-työllä tavoitteisiin
4H-kerhot
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Välimäki, Erkki
Huittisten Yksityisyrittäjät
yrittäjät
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Välimäki, Jouko
Puheenjohtajan puheenvuoro Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Huittisten Museo- ja Kotiseutuyhdistys ry:n puheenvuoro SPR:n Huittisten osaston järjestämällä ystävänpalvelukurssilla 20.3.1978
Huittisten Museo- ja Kotiseutuyhdistys
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1978
Mustajärvi
Vuostimojärvi
Vuostimo-oja
Romo-oja
Romojärvi
Koppelo
Ivalo
Veskoniemi
vesimyllyt
maanviljely
ohran viljely
myllyt
1920-luku
leipävilja
Venäjän matto
Ohran viljely oli Ivalojoen laaksossa 1920-luvulla hyvin yleistä. Lähes joka kylässä oli oma mylly, jossa jauhettiin vilja kotitarpeiksi. Suuret savottatyömaat ja tietyöt antoivat isännille tienestimahdollisuuksia kodin ulkopuolella ja niinpä ohrapeltojen kyntäminen jäi ja pellot kutistuivat pieniksi perunamaiksi. Ohra syrjäytyi Venäjältä tuoduilla 100 kiloisilla ruissäkeillä, joita kutsuttiin Venäjän matoiksi. Viljelyn loppumien teki myllyt tarpeettomiksi ja ne jäivät lahoamaan vesistöjen ääreen.
Välitalo, Viljo
Vaattovaara, Merja
yliluonnolliset olennot
paholainen
ruoanvalmistus
"Oletko nähnyt suuta suurempaa?". "En, mutta oletko syönyt puuroa kuumempaa?". Näin sanaili mylläri pirulle, joka pyrki samalle puurokattilalle.
Pekkala, Juho Sampo
vilja
jauhaminen
Vesimyllyt rakennettiin ojan päälle. Myllyn rakenne oli tarkkaan mietitty. Se oli yksinkertainen mutta tehokas. Myllykivet olivat yleensä graniittia ja ne haettiin joko Kultalasta tai Inarijärveltä.
Kyrönkylä
Hangasoja
Kultala
Kyrö, Nilla
Nillaäijä
kullankaivu
Monet Kyrönkylän miehet rikastuivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen kullankaivuulla. Erityisen onnekas oli Nilla Kyrö, joka rakensi saamillaan ansioilla aluksi ison talon ja sen jälkeen vielä kaupan. Kultaa löytyi erityisen paljon Hangasojalta, josta Nillaäijäkin otti osansa.
Vesimyllystä ei ole kilpailijaksi sähkölle
Kyrö, Hermanni
osuuskunnat
Vanhat vesimyllyt olivat aikanaan kiinnostavia kohteita. Niissä jauhettiin viljaa ja poikaset retkeilivät myöhemmin myllyjen läheisyydessä lintujahdissa. Myllyt toimivat osuuskuntaperiaatteella ja lansmestarina l. puheenjohtajana toimi kirjoitustaitoinen isäntämies. Myllyn käytöstä perittiin pientä maksua, jolla katettiin korjauskuluja. Sähkön yleistyessä vesimyllyistä ei ollut enää kilpailijaksi sähkölle.
Valkola, Sinikka
Maattoman ihmisen puutarha : Paulon säätiön kutsunäyttely 2005
Garden for one with no land : The Paulo Foundation Exhibition 2005
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja. Kuvailu takakannesta. Painos 200 kappaletta.
Valkonen, Ilona
poro
ruokatalous
Poroa ei teurastettu pelkästään ruoan vuoksi vaan myös vaatteita ja kenkiä varten. Paras peski eli poroturkki saatiin, kun poro teurastettiin jo elokuussa. Poronverestä valmistettiin makkaroita ja kumpuksia eli verikakkuja. Rasvaista luuydintä keitettiin ja syötiin leivän päällä.
Valle, Aili Maarit
Junnas
Kettukoski
Juutuanjoki
Sikovuono
Inkalahti
Birgittalahti
Martinkanava
Valle, Maria
Valle, Paavali
Junnas, Hannu
Junnas, Matti
Korppila, Oskari
Korppila, Matti
Waenerberg, Uno
Valle, Martti
Itkonen, Tuomo
Halme, Alina
nuottakalastus
kalastus
koulunkäynti
juurityöt
juuriköysi
Männyn juurista valmistettiin juuriköyttä nuotan vetoköydeksi. Juuriköysi oli pehmeää ja kevyttä verrattuna Norjasta tuotuun karkeaan hamppuköyteen. Nuottaus oli jokapäiväistä puuhaa Inga Vallen kotona Sikovuonossa. Nuottaukseen osallistui koko perhe. Vain koira jätettiin rannalle. Nuottakalat kuivattiin kuivausvartaissa talvea varten. Taimenta saatiin pitkälläsiimalla ja saaliit myytiin etukäteen tilanneille. Koulua käytiin Inarissa kahdessa vuorossa, koska koulu oli yksiopettajainen ja käytössä oli vain yksi luokkahuone. Oli pikkukoulu ja isokoulu. Koulun yhteydessä oli lisäksi asuntola, jossa asuntolaoppilaille tarjottiin ruoat. Muut oppilaat toivat eväät kotoa. Opettaja Alina Halme oli mukava, eikä häntä tarvinnut pelätä, vaikka kielen kanssa oli joskus ongelmia. Monet oppilaista eivät osanneet kouluun tullessaan ollenkaan suomenkieltä.
Valle, Inga
Airamo, Tuula
Luton alue
kolttasaamelaiset
asutustoiminta
Kolttasaamelaiset asutettiin sodan jälkeen Virtaniemen ja Rajajoosepin väliseen kolmioon. Väliaikaisissa kotoksissa asuttiin siihen saakka kunnes heidät pakkosiirrettiin Sevettijärvelle.
Valle, Matti Sammeli
Kunnon keinutuolista henkii pitkä perinne
keinutuolit
Kankeri, Kari-Pekka
Nakkila
Satakunnan Työssä vuonna 2000 ilmestynyt artikkeli nakkilalaisesta keinutuolipuusepästä Kari-Pekka Kankerista.
Valli, Hannu
Nakkilan kunnankirjasto
Joensuu
postikortit
Pielisjoki
Ilosaari
sillat
urheilu
liikunta
uimalat
Joensuun kaupunki rakennutti Ilosaareen puurakenteisen uimalan vuonna 1907. Oikealla kuvassa on katsomo, joka on edelleen paikallaan. Alun perin Ilosaari on koostunut kahdesta saaresta. Valtaosa Ilosaaren rannanmuodoista on tehty 1800-luvulla. Myös laguuni on keinotekoinen. Kosken vastaiset rannat tuettiin aluksi isoin kivenjärkälein, mutta useat niistä ovat päätyneet ajan kuluessa koskeen.
Valokuvaamo Prisma, Joensuu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Jymylinna
Entinen suojeluskuntatalo, nykyisin kaupungin omistuksessa.
Valokuvaamo Uno Berglund, Lahti
Orimattilan kaupunginkirjasto
Huittinen - muinaisesta merenrannasta jokien ja peltojen kaupungiksi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Valpasvuo-Jaatinen, Pirkko
Poso, Mervi
Suojanen, Tapani
Savolainen, Henri
Huittisten luontokohteet ja kulttuurimaiseman kiintopisteet
luontokohteet
Sivunen, Kata
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu taiteilijan veistämästä kirjahyllystä sekä viidestä kirjasta. Kirjat ovat: "Duras", lasilaatikon sisällä riisinjyviä ; "Simenon", lasilaatikon sisällä piipputupakkaa ; "Bukowski", rommia taskumatissa ; "Genet", yhteenliimattuja lasilevyjä, joiden sisällä ruusun terälehtiä ; "Bellow", kiilamainen puukappale, jossa yhdeksän naulaa. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraus V.V.I.
Valpola, Vaula
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sivut ovat nuottipapereita, joille on kirjoitettu käsin nuotteja sekä maalattuja kukkia. Paperit näyttävät tuhriutuneen sateessa. Mustat kannet, kultainen monogrammi SR. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Valy, Sandor
runot
elämäkerrallisuus
Vänskä, Viljo
Kauppiaitten Kustannus Oy
Ikaalisten entisen emäpitäjän historia II
paikallishistoriat
Ikaalinen
Honkajoki
Kankaanpää
Kihniö
Parkano
Jämijärvi (kunta)
Vappula, Jorma
Honkajoen kunta, Ikaalisten kaupunki, Jämijärven kunta, Kankaanpään kaupunki, Kihniön kunta, Parkanon kaupunki
Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki 1846–1926
historiikit
pankit
säästöpankit
Hämeenlinna
Hämeenlinnaan perustettiin ensimmäinen säästöpankki vuonna 1846. Pankin nimi oli aluksi Hämeenlinnan kaupungin säästökassa, myöhemmin säästöpankki. Tämä historiikki keskittyy lähinnä vuosien 1900–1924 tapahtumiin, sillä pankin historiasta oli julkaistu jo aiemmin Väinö Andelinin (Hämeen-Anttila) kirjoittama historiikki vuosilta 1846–1900. Tämän uudemman historiikin kuvaamalle jaksolle sijoittuvat mm. oman toimitalon valmistuminen Raatihuoneenkadun varrelle vuonna 1910 ja kilpailevan säästöpankin perustaminen syksyllä 1909. Vuonna 1948 pankin viralliseksi nimeksi tuli Hämeenlinnan vanha säästöpankki. Koska pankki ei ollut kaupungin omistuksessa, vanhaa nimeä pidettiin harhaanjohtavana.
Vartia, Verneri
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna (Arvi A. Karisto oy:n kirjapaino), 1926.
Hämeenlinnan kaupungin säästöpankki
Piirteitä Hämeenlinnan suomalaisen tyttökoulun, jatkoluokkien ja yhteiskoulun toiminnasta
kouluhistoriikit
koulut
tyttökoulut
Hämeenlinnan nomaalilyseon opettajat perustivat vuonna 1875 tyttöjä varten suomenkielisen valmistavan koulu todettuaan, että tytöille ei ollut kaupungissa saatavissa suuomenkielistä oppikoulutasoista opetusta. Syyskuun 1. päivänä 1878 aloitti sitten toimintansa varsinainen Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu. Elokuussa 1900 senaatti myönsi luvan perustaa koulun yhteyteen jatkoluokat, joiden suorittaminen mahdollisti tytöille myös ylioppilastutkinnon ja pääsyn yliopistoon. Suomalainen tyttökoulu muutettiin asteittain yhteiskouluksi vuoteen 1909 mennessä. Vuodesta 1937 lähtien se on tunnettu Hämeenlinnan yhteiskoulun nimellä. Tämän historiikin kirjoittaja rovasti Verneri Vartia (1867–1941) toimi Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun johtajana koulun täyttäessä 50 vuotta vuonna 1928.
Julkaistu kirjassa: Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu ja yhteiskoulu 1878–1928. - Hämeenlinna 1928.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Matkailuopas : Sortavala, Pohjois-Laatokan saaristo, Raja-Karjala, Valamo
Laatokan Karjala
Sortavala
Laatokka
saaristot
kylät
Valamo
matkailu
matkaoppaat
Matkaopas sisältää tietoa Sortavalasta ja sen ympäristöstä, Pohjois-Laatokan saaristosta, Laatokan Karjalan paikkakunnista ja Valamosta. Kannessa: Sortavala, Pohjois-Laatokan saaristo, Raja-Karjala, Valamo.
Vartiainen, Eliel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 VAR
Sortavalan kaupunki
Toim. Valde Näsi
Katkelmia vuosien 1987-1992 retkipäiväkirjoista
Teos on taiteilijakirja. Tekijän merkintöjä ja luontohavaintoja Lapin matkoiltaan. Tekstit kirjoituskoneella kirjoitettu, eivät kronologisessa järjestyksessä. Käsinsidottu. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Vartiainen, Timo
KEMj - LEKA : Vienanmereltä Norjanmerelle : matkapäiväkirja 27. toukokuuta . 27. heinäkuuta 1993
Saa tunteen ihania : tekstit ovat koostettu Ilta-Sanomien lööpeistä vuosilta 1991-2002. Idea näihin FIN karaokehaikuihin syntyi Katajanokan opiskelijaboksissa '87.
Teos on taiteilijakirja. Kustantajaksi merkitty Suomen Kulkuriliitto. Kirja oli osana installaatiota, joka nähtiin Helsingissä Studio Mezzossa syksyllä 2002. Taiteilijan mukaan teos on myös runokirja.
Maatalouspitäjästä teollisuuskaupungiksi
Harjavalta
Maatalouspitäjästä teollisuuskaupungiksi on Harjavallan itsenäistä aikaa käsittelevä historiateos. Se tarjoaa lukijalle monipuolista tietoa Harjavallan paikoin poikkeuksellisistakin kehitysvaiheista suomalaisen yhteiskunnan osana. Teos alkaa Harjavallan irtautumisesta Kokemäestä 1860-luvulta ja ulottuu aina uuden vuosituhannen kuntaliitoshahmotelmiin saakka. Harjavallasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1870, kauppala vuonna 1968 ja kaupunki vuonna 1977. Lähes 150-vuotisella ajanjaksolla Harjavalta on läpikäynyt suuren muutosprosessin. Pienestä maatalouspitäjästä on kehittynyt merkittävä satakuntalainen teollisuus-, koulutus- ja kulttuurikaupunki sekä tärkeä alueellinen työllistäjä.
Vartiainen, Vesa
Harjavallan kaupunki ja Harjavallan seurakunta
Varvikko, Veikko
Huittinen -- Suontaustanmaa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Vasamaa, Helena
Huittisten Naisyhdistys - toimintaa sadan vuoden ajan
Huittisten Naisyhdistys
En flygtig frus bekännelser, eller Bref ifrån marquisinnan af*** til mylady Fanny Stapelton.
kaunokirjallisuus
kirjeromaanit
Ranska
1700-luku
skönlitteratur
brevromaner
Frankrike
1700-talet
Öfversättning. 134 s. ; 18 cm. Kirja on Pohjanmaan Museon omaisuutta ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa on numero 589. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Vasse, Cornélie de, f. Wouters
Strengnäs (tryckt hos lect. A. J. Segerstedt)
swe
Huittisten kaapelitelevisiosta ja sen ohjelmatarjonnasta
kaapelitelevisio
paikallistelevisio
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
Vatja, Kalevi
Varsinais-Suomi
Laitila
vapaaehtoinen palokunta
järjestöhistoriikit
Vehmas, Jukka
Laitilan Vapaaehtoinen Palokunta
92.81
museot
Kustannuspaikka tuntematon
Perinteikäs Laukaan yleisurheilu- uuden nousun kynnyksellä
Vehviläinen, Vilho
Laukaan Urheilijat
yleisurheilu
urheiluseurat
Laukaa
Vehviläinen, Ville