Muistiinmerkintöjä. Toukokuu 1940 Sallimuksen sormi. Käsikirjoitus kesäkuu 1940 Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta kesä-heinäkuu 1940
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
talvisota
sodankäynti
pakkanen
kuolema
Digitoitu dokumentti on vihreäkantinen ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu lyijykynällä, korjaukset on osin tehty kosmoskynällä. Dokumentti sisältää muistiinpanoja, novellin Sallimuksen sormi käsikirjoituksen ja osan romaanin Korpisotaa käsikirjoituksesta. Sotaromaanissa on muutaman rivin suttauksia, yleensä vain sana korvattu toisella. Viimeisellä sivulla ylösalaisin käännettynä pari lyhyttä lisäystä. Takakannen kääntöpuolella on Aili Haanpään päiväämätön kirjelappu, lähetelappu paketista, jossa oli pakkaskintaat ja uusi piippu. Lehtiön alussa on Haanpään muistiinpanoja talvisodan kokemuksista. Näitä ei ole julkaistu koosteessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2016), jossa on kirjailijan muut talvisotaan liittyvät muistiinpanot. Laajuus 19 sivua. Kirjoituspaikka ja -aika Kuusamo 17.5.1940 Novellissa Sallimuksen sormi talvisodan kuolemanväsynyt komppania majoittuu kirkkoon. Majapaikka sisältää symbolisia ja metaforisia merkityksiä. Se on kummitusmainen, mutta silti ihmisten hirsihuone, ei niinkään Herranhuone. Kirkko tuntuu kodikkaalta, mutta siellä pitäisi myös julistaa rauhaa, eikä kirkon tulisi osallistua sotapropagandaan. Nyt siellä nukutaan, vaikka ennen sekin oli synti. Tulee hälytys, ilman herrat (ei Taivaan herrat) ovat liikkeellä. Sota on valistanut kasvonsa, ei Herra. Haanpäälaiseen tapaan katse on matalalla, ei sotaherrojen karttojen ja strategisten laskelmien äärellä. Nimimotiivin mukaan sallimuksen sormi on kirjoittanut, ettei se salli yhtäaikaa "maineikasta sotaa ja mahtavia kirkkoja". On selvää, ettei tällaista iskua farisealaista sotauhoa vastaan keskellä talvisotaa voitu julkaistu muualla kuin Vapaa-ajattelija-lehdessä. Laajuus 8 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Pulkkila 13.6.1940 Ilmestynyt julkaisussa Vapaa-ajattelija (1/1940), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Romaanista Korpisotaa on vihkossa yhdeksän katkelmaa. Tekstin otsikkona on "Sotakuvausta (maailmaa varten alottaen 18.6.40)". Toisen katkelman viimeiselle sivulle on lisäyksenä motiivi sotamiesten evakuoidessa taakse päin vedetystä sairaalasta kaikenlaista valkoista vaatetavaraa lumipuvuiksi. Viimeinen pätkä katkeaa kesken virkkeen "Sen tummasta tai kirkkaasta vatsasta kilpistyivät kaikki tavalliset luodit, ja se oli nopea kuin sukkulainen, kuin ihmisen ajatus". Laajuus 6 + 15 + 13 + 7 + 25 + 4 + 16 + 4 + 2 sivua Kirjoitusaika 18.6., 22.6., 2.-7.7.1940 Romaani Korpisotaa ilmestyi vuonna 1940 (Otava), sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Muistiinpanoja ja mietelmiä suuren sairauteni ajalta
taudit
tuberkuloosi
päiväkirjat
Pyhäjokisen Herman Tirilän (1885 - 1939) päiväkirja vuosilta 1933 - 1936.
Tirilä, Herman
muistiinpanot
aforismit
sanonnat
Digitoitu dokumentti sisältää Pentti Haanpään sekalaisia muistiinpanoja, jotka on kirjoitettu pieneen ruutulehtiöön. Shakkisiirtoja Laajuus 1,5 sivua Ei päiväystä Wellerismejä (sanoi-sananparsia), vertauksia, pienfolklorea, repliikkejä Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 23.6.1952 Sitaatteja ja aforismeja V. A. Koskenniemen teoksesta Vaeltava viisaus Laajuus 11 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 15.8.1951 Muistiinpanoja "Paavo M:ltä" sisältää kaksi osaa: I Nuorena poikana tietyömaalla Lapissa ja II Hääparin oppaana Haltiatunturilla. Näistä lankomies Paavo Marttiselta kuulluista merkinnöistä Haanpää kehitti novellinsa Poika kivimiehen ja oppaan uralla, joka sisältyy teokseen Kootut teokset 8 (Otava 1989). Laajuus kaksi sivua Ei tietoa kirjoitusajankohdasta Eetu Heiskalan sanontoja Laajuus 1,5 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 13.9.1955 Pekmannin sanonta Sanonta on kuultu Eetu Heiskalalta. Tämä on Haanpään viimeinen säilynyt elinaikana tehty merkintä, joka tehty kirjailijan kuolinpäivänä. Joko Haanpään ystävä Eetu Heiskala oli käynyt tuona päivänä Korpelaisessa tai Haanpää muisti sen tuolloin. Laajuus kolme riviä Kirjoituspaikka ja -aika Korpelainen 30.9.1955
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu konseptipaperiarkeista, jotka sidottu K. Merikosken Maalaiskansakoulun laskentokirjan kansiin. Keskellä kaksi grafiikanlehteä. Uniikkikappale.
Heiskanen, Outi
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu luonnospaperin lehdistä, jotka sijoitettu La Deuxieme anneé de grammaire -nimisen teoksen kansiin. Keskellä kaksi grafiikanlehteä. Uniikkikappale.
Huittinen -- Lauttakylä
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1998
Hovi, Mirja
Tavaila, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
koulut
historia
38.5 (ykl)
42.45 (ykl)
Kantola, Tapani
perinteenkerääjät
Grönroos, Vihtori
Nakkila
Ruskilan kotiseutulehti Tyvipään kylässä vuonna 2005 julkaistu muistelma Vihtori Grönroosista.
Nakkilan kunnankirjasto
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Eero Vesterinen
kirjailijat
henkilöhistoria
haastattelut
ystävät
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavaa Eero Vesteristä. Haastattelussa Vesterinen kertoo ystävyydestään ja yhteisistä kokemuksistaan Pentin kanssa, kortinpeluusta, kalastelusta ja kaikenlaisista sattumuksista. Aiheina ovat myös Pentin mielipiteet alkoholipolitiikasta ja muista yhteiskunnallisista kysymyksistä sekä Pentin hautajaiset. Haastattelu on tehty Piippolassa 16.10.1984.
Holopainen, Tuure
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Jussi Haanpää
sukulaiset
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään Olli-veljen poikaa Jussi Haanpäätä. Jussi Haanpää kertoo muistojaan Pentistä sekä sotaa edeltävästä ajalta, sota-ajalta että 1940-1950-luvuilta. Jussi Haanpää muistelee Pentin polkupyörää, hiihtämistä, kaupunkireissuja, tutustumista Ailiin ja naimisiinmenoa. Aiheina ovat myös iltamissa käynnit, shakinpeluu, musiikki ja tapaamiset sodan jälkeen Oulussa. Jussi Haanpää kertoo myös siitä, kuinka sai tiedon Pentin hukkumisesta, etsinnöistä järvellä ja hautajaisista. Haastattelu on tehty 17.11.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavana Kerttu Hyvärinen
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään nuoruusajan tuttavaa Kerttu Hyväristä. Hyvärinen kertoo muistoja Pentistä tämän nuoruusvuosilta. Keskustelun aiheena ovat myös Haanpään teosten esikuvina olleet henkilöt. Hyvärinen kertoo myös Pentin kortinpeluusta, Aili ja Elsa Haanpäästä sekä perheen elämästä 1940-1950-luvuilla. Haastattelu on tehty Piippolassa 15.10.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 1
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastattelusta, jossa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään sisaria Reeta Tinkalaa ja Heidi Kaurasta sekä edellisen puolisoa Yrjö Tinkalaa ja Pentin Olli-veljen vaimoa Anna Haanpäätä. Keskustelun aiheina ovat Pentti Haanpään lapsuudenaika ja kouluvuodet, lapsuuden leikit ja erilaiset tapahtumat perheessä. Keskustelussa kuvaillaan Pentin vanhempia ja sisaruksia ja kerrotaan perheen musiikki- ja lukuharrastuksista. Haastateltavat kertovat Pentin kirjoittamisesta, kirjojen vastaanotosta, julkaisuboikotista 1930-luvulla ja henkilöistä, jotka ovat olleet teosten esikuvina. Lopuksi puhutaan Pentti Haanpään seuran perustamisesta ja kirjailijan muistomerkin pystyttämisestä. Haastattelu on tehty 30.9.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 2
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Pentti Haanpään omaisia 3
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Toivo Niemimäki, Toivo Tuominen ja Hilma Karppinen
Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia ja naapureita Toivo Niemimäkeä, Toivo Tuomista ja Hilma Karppista. Toivo Niemimäki kertoo muistojaan Pentti Haanpäästä 1920-luvulta alkaen sekä yhteisestä korttipeliporukasta. Toivo Tuominen kertoo kansakouluajoista, Pentin suhtautumisesta koulunkäyntiin ja opettajiin sekä kouluaikojen sotaleikeistä. Haastattelussa puhutaan myös kortinpeluusta, pontikanjuonnista, kyläilyistä puolin ja toisin ja yhteisistä markkinareissuista sekä piippolalaisten suhtautumisesta Pentin kirjoittamiseen. Hilma Karppinen muistelee yhteisiä kansakouluaikoja sekä kanssakäymistään Pentin perheen kanssa. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
Muistitietoa Pentti Haanpäästä : haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho
Haastateltavina Väinö Ritola ja Urho Selkäinaho Digitoitu tallenne on nauhoitus haastatteluista, joissa oululainen kulttuurivaikuttaja Tuure Holopainen haastattelee Pentti Haanpään tuttavia Eero Väinö Ritolaan ja Urho Selkäinahoa. Pentti Haanpään lapsuusajan naapuri Väinö Ritola kertoo yhteisistä leikeistä Pentin kanssa 1910-luvulta alkaen, kouluajoista sekä myös myöhemmän ajan yhteydenpidosta yhteisessä korttiporukassa. Urho Selkäinaho kertoo haastattelussa mm. yhteisistä iltamareissuista, Pentin urheiluharrastuksista ja kalastamisesta. Haastattelut on tehty Piippolassa 29.9.1984.
Teos on taiteilijakirja. Teos sisältää taiteilijan ottamia valokuvia kotiseudultaan Ylitorniolta. Kuvat on vedostettu campi-paperille, tekniikkana gravyyri polymeerilevyllä. Käsinsidottu teos kotelossa. Numeroitu kappale (1/5).
Isomaa, Eeva-Liisa
muistelmat
joulu
lapsuus
99.1 (ykl)
Rapo, Sylvi
Muisto-Patsas Suomessa Aleksanderille I Keisarille ja Suurelle Ruhtinaalle
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
Hattula
Hämeenlinna
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Turusa : (J. C. Frenckell ja poika), 1815.
Kansalliskirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 8.6.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Tapper, Harri
Muistoja 1949-1950 vuodenvaihteen rakennustavasta
Toikka, Juho
Muistoja huittislaisesta viime vuosisadan elämänmenosta
Riuttamäki, Sylvi
Huittinen -- Huhtamo
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Waahtera, Liisa
Muistoja Kajaanissa olevan E. Lönnrotin talon vaiheista 1751-1930
Kajaani
paikallishistoria
1700-luku
1800-luku
1900-luku
tontit
asuinrakennukset
omistajat
Lönnrot, Elias
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Elias Lönnrot nimitettiin vuonna 1833 Kajaanin piirilääkäriksi. Asuttuaan vuoden kauppias M. Micklessonin luona hän muutti 1834 postimestari E. Montgomeryn taloon. Montgomery myi talon hänelle muuttaessaan pois kaupungista. Artikkeli kertoo kyseisen talon ja tontin vaiheista ja edellisistä omistaista, sekä Lönnrotin vaiheista Kajaanissa asuessaan. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numero 95/1930. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Elias Lönnrotin asuintalosta kertoo myös artikkeli http://digi.kirjastot.fi/items/show/125874.
Muistoja kangasniemeläisistä sankarivainajista
Kangasniemi
sankarivainajat
sota
sota-aika
Kangasniemen kirjasto yhdessä Kangasniemen kotiseutuyhdistyksen kanssa aloitti Suomen sodissa 1939 - 1945 menehtyneiden sankarivainajien tietojen keräämisen syksyllä 2015. Tarkoituksena on ollut koota tietoa sankarivainajista ja heidän kohtaloistaan.
Kangasniemen kirjasto
Tulla, Sari
Pyyhtinen, Kalle
Kangasniemen kotiseutuyhdistys
Vehmala, Raija
Leskinen, Sara
Hokkanen, Tuija
Leskinen, Pekka
2. painos. Kangasniemen kirjasto yhdessä Kangasniemen kotiseutuyhdistyksen kanssa aloitti Suomen sodissa 1939-1945 menehtyneiden sankarivainajien tietojen keräämisen syksyllä 2015. Tarkoituksena on ollut koota tietoa sankarivainajista ja heidän kohtaloistaan.
Ahonen, Eino
Koppelon koulu
Ruottukka
Paskaniemi
Veskoniemi
Hakosalo, Anna-Liisa
Helli
koulunkäynti
Haastateltava muistelee koulunkäyntiä Koppelon vanhalla koululla. Koulu sijaitsee Koppelon ja Veskoniemen kylien puolivälissä. Opettaja Hakosalo oli innostunut työstään ja piti koululaisille myös iltalinjaa, jossa paranneltiin opittuja tietoja ja taitoja. Hakosalo oli koulun pitkäaikainen opettaja.
Mannermaa, Vilho (Aapo Vilho)
Vaattovaara, Merja
Muistoja kotirintamalta : Annikki Hytönen muistelee sodanaikaisia (1939-45) kotirintamaoloja Vastingin kylällä
Istola, Ari
muistot
radiohaastattelu
Minna Canth
Lyyli Andersin
Maiju Canth
Kirjoituskoneella puhtaaksikirjoitettu radiohaastattelu vuodelta 1936. Muistelijoina ovat Minnan tyttäret Lyyli Andersin ja Maiju Vuorisalo, opettaja Liina Inkinen, rouva Hanna Guseff, rouva Aija Kotilainen ja opettaja Laimi Korhonen. Haastattelijana Helmi Karjalainen.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Lieto, Seija
Muistoja Naantalista eli vanhan tädin kertomus
pienoisromaanit
Muistoja Naantalista ilmestyi ensimmäisen kerran J. A. Hahnssonin kustantamana vuonna 1874. Kertomus julkaistiin myös kokoelmassa Kotikuusen kuiskehia (1884).
Hahnsson, Theodolinda
Muistoja Otto Jokisesta eli Pitkä-Otosta : Postinajaja- uittomies- raittiusmies
Kautto, Eino
Muistoja rautateistä ja niiden rakentajista
Noronen, Eino
kylät
Laukaa
Vuontee
99.1. (ykl)
Tilli, Aili
Varsinais-Suomi
Turku
Turku -- Halinen
muistelu
myllyt
joet
maatalous
Ikiaikainen Halisten kylä elää yhä. Kylän entisille metsämaille on kohonnut Halisten uusi kaupunginosa. Kuitenkin kylän menneisyys on säilynyt sen maisemissa Aurajoen varrella, vanhoissa pihapiireissä - ja muistoissa. Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011 syntyperäiset halislaiset kertovat muistojaan 1930-1950-lukujen Halisten kylästä. Kolme eloisaa keskustelua kylän ihmisistä, työnteosta, tapahtumista ja elämäntavoista tallennettiin sellaisinaan. Haastattelijana Jaakko Lavaste. Myllärin tupa Halisissa 14.7.2010.
Katajamäki, Aulis
Kotiseutuyhdistys Halinen-Räntämäki ry
Ranti, Heikki
Teoksen kaupalliseen käyttöön on pyydettävä lupa julkaisijalta.
Ikiaikainen Halisten kylä elää yhä. Kylän entisille metsämaille on kohonnut Halisten uusi kaupunginosa. Kuitenkin kylän menneisyys on säilynyt sen maisemissa Aurajoen varrella, vanhoissa pihapiireissä - ja muistoissa. Turun kulttuuripääkaupunkivuonna 2011 syntyperäiset halislaiset kertovat muistojaan 1930-1950-lukujen Halisten kylästä. Kolme eloisaa keskustelua kylän ihmisistä, työnteosta, tapahtumista ja elämäntavoista tallennettiin sellaisinaan. Haastattelijana Jaakko Lavaste. Frantsin talon aitta 10.8. 2010 ja Frantsin talo 13.4. 2011
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä julkaisijalta
Muistojen joulukuu 1939 - otteita kirjeistä ja päiväkirjasta
1939
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Ytti, Irma
nuottijulkaisut
musiikki
mieskuorot
Aavikko, Keijo
Pukkilasta kotoisin ollut Keijo Aavikko luovutti marraskuussa 1980 Pukkilan Mieskuorolle oikeudet sävellyksensä ja sanoituksensa Muistojen ruusut esityskorvauksiin.
Pukkilan kunnankirjasto
Joensuu
merkkihenkilöt
muistotilaisuudet
Mannerheim, Carl Gustaf Emil
Carl Gustaf Emil Mannerheim kuoli 27.1.1951. Muistojuhla pidettiin Joensuussa 29.1.1956, kun oli kulunut viisi vuotta hänen kuolemastaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Muistojulkaisu Kiteen lainajywästön 160-wuotisesta toiminnasta wuosina 1773-1933
Kitee
viljavarastot
pitäjänmakasiinit
perustaminen
Julkaisu sisältää tietoa Kiteen lainajyvästön perustamisesta sekä Keisarillisen majesteetin armollisen julistuksen pitäjän makasiinien uudistamisesta ja voimassa pitämisestä vuodelta 1810. Lisäksi on historiaa jyvästön 160-vuotisesta toiminnasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.3 MUI
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Keitele
valokuvat
seurakunnat
kirkkoherrat
Paananen, Wellamo
Kirkkovaltuuston puheenjohtaja Jaakko Kauhanen ojentamassa seurakunnan muistolahjaa kirkkoherra Hintikalle. Vuosiluku tuntemton.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
muistomerkit
1970-luku
Karjalaan jääneiden oman muistomerkin paljastusjuhla kirkkomaalla. Aune Krapu (vas.) ja Terttu Tolonen. Talousneuvos Ale Shemeikka pitämässä paljastuspuhetta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.8.1973.
Muistomerkki tasavallan presidentti Risto Rytille paljastettiin 10.6.1979
Ryti, Risto
Räike, Kauko
patsaat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Martoma, John
Muistosanoja Pielisjärwen seurakunnalle Piispantarkastuksesta elokuulla 1891
Laatokan Karjala
evankelis-luterilainen kirkko
piispantarkastukset
Pielisjärvi
Johansson, Gustaf
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 24.2
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
kirjakauppiaat
författare
bokhandlare
saksalaiset
tyskar
1700-talet
1800-talet
Kirjailija, jonka teoksen ruotsinkielinen käännös Ringen eller den tredubbla Qvinnolisten kuuluu Lukukirjaston kokoelmaan. Johann Gottwerth Müller (17.5.1743 – 23.6.1828) oli saksalainen kirjailija ja kirjakauppias. Müller toimi kirjakauppiaana Magdeburgissa, Hamburgissa ja Itzehoessa. Hänet tunnetaan myös nimellä Itzehoen Müller (Müller von Itzehoe). Hänen tunnetuin romaaninsa on humoristinen "Siegfried von Lindenberg: eine komische Geschichte"(1779), joka vuoteen 1802 mennessä oli ilmestynyt kuutena eri painoksena ja sittemmin useana käännöksenä. Müller oli kirjailijana monipuolinen. Romaanien lisäksi hän kirjoitti myös näytelmiä, pamfletteja, esseitä ja arvosteluja. Hänen teoksiaan käännettiin tanskaksi, ranskaksi, hollanniksi, venäjäksi ja ruotsiksi. Vuosina 1771–1776 hän julkaisi myös Der Deutsche nimistä viikkolehteä. Müller myös itse käänsi kirjallisuutta mm. ranskan- ja hollanninkielistä. Hänen omasta lukeneisuudestaan kertoo oma 13.000 niteen kirjasto.
fin
kirjallisuus, historia, kirjastohistoria
Sakari, Aimo
henkilökuvat
Honkajoki
1950-luku
Mummo ja tyttö (1_195 Honkajoki). Vanha huivipäinen ja nuorempi nainen ilmeisesti haastattelutilanteessa. Mummo istuu tuolilla, tyttö penkillä. Penkillä myös papereita. Ikkunasta näkyy tiilinen ulkorakennus. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Iisalmi -- Paaslahti
isovanhemmat
eläkkeet
kyläily
Kettunen, Maija Liisa
soutu
Maija Liisa Kettunen kertoo tapahtumista isoäitinsä kanssa, muun muassa eläkkeen noutamisesta ja kauppakäynneistä Iisalmessa.
Iisalmen kaupunginkirjasto