rakennukset
ihmiset
Nakkila
1920-luku
Seisomassa Vilho Hyvärinen, rattailla Akseli Jaakkola, istumassa Väinö Jaakkola. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Nakkilan kunnankirjasto
meijerit
Tattarassa sijainnut vuonna 1904 perustettu osuusmeijeri.
Englund, John
paikallishistoriat
rakennuskulttuuri
Känsälä, Risto
Nakkilan kunta
Kankaanpää, Esa
Nummelin, Liisa
rautatieasemat
Seuratalo Karhulan lähistöllä sijainnut rukoushuone 1920-luvulla. Rakennus purettiin 1948. Alemmassa kuvassa rukoushuone kuvan oikealla reunalla.
Vasemmalla Nakkilan sähkömylly, oikealla rautatieasema. Kuva noin vuodelta 1920.
seurakunta
Juha Leiviskän suunnittelema seurakuntakoti vuodelta 1970.
Uusi-Seppä, Niina
työväentalot
1920-luvun alussa rakennettu työväentalo Koti. Rakennuksen nykyisessä asussaan kuvannut Niina Uusi-Seppä vuonna 2009.
kirkkorakennukset
Vuosina 1763-64 rakennettu Nakkilan ensimmäinen kirkko. Rakennus purettiin vuonna 1937.
paloasemat
Nakkilan vanha paloasema Leistilän risteyksen tuntumassa. Jalmari Salovaaran suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1943, ja se toimi paloasemana vuoteen 1998 asti. Värikuvan on ottanut Niina Uusi-Seppä vuonna 2009.
nahkiainen
keinutuolit
Satakunnan Viikossa 28.-29.4.2001 ilmestynyt artikkeli nahkiaisten pyynnistä ja nakkilalaisesta keinutuolista.
Vainionpää, Johanna
Keitele
valokuvat
kirkonkylät
1950-luku
Paananen, Wellamo
Näköala apteekin mäeltä 1950-luvulla. Kuva J. Heikkinen.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Näköala arkkipiispa Johanssonin rakennuttaman huvilan kuistilta Runnilta
iisalmi
Runni
Arkkipiispa Johansson
Iisalmen kaupunginkirjasto
kartanot
Karlbergin kartano
Aulanko
Hämeenlinna
1890-luku
Karlbergin eli Mäkelän tilalla ehti olla 1800-luvun kuluessa monta omistajaa, ennen kuin silloinen kapteeni Standertskjöld hankki sen omistukseensa vuonna 1883. Mäkelän tila sai uuden nimen Carl Rennerfeltilta, joka omisti sen 1800-luvun puolivälissä. Hän nimesi paikan etunimensä ja tilallaan sijaitsevan korkean vuoren mukaan Karlbergiksi. Rennerfelt myös rakennutti Karlbergiin uuden päärakennuksen, ajalleen tyypillisen ristipäätyisen, satulakattoisen talon. Rakennus muistutti Katajiston kartanoa, vaikka olikin huomattavasti suurempi. Tämä rakennus laajennettiin sitten vuonna 1890 arkkitehti W. Aspelinin piirustusten mukaan kuvan barokkityyliseksi kartanolinnaksi. Vanajaveden rannassa kartanon edustapuiston reunalla näkyy laiturin päähän rakennettu uimahuone. Päärakennuksen eteläpuolella oli 1800-luvun lopulla runsaasti luonnonpuustoa.
Julkaistu painettuna: A. Alopaeuksen Kirjakauppa - A. Alopaeus Bokhandel.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Näköala maaseurakunnan kirkolle päin vuonna 1890
Iisalmi
myymälät
Näköala Osuusliikkeelle päin. Vuosiluku ei tiedossa.
Paloisvirta
1930-luku
maisema
puistot
Parkki
Kaupunginpuisto
Hämeen linna
kasarmit
Linnankasarmit
Linnan kasarmit
1900-luku (vuosikymmen)
Saksassa painettu koristeellinen postikortti on Knackstedt & Naether -yhtiön tuotantoa. Yhtiö alkoi vuonna 1899 julkaista Souvenir Border Cards -sarjaa, jossa kauniisti koristeltu kehys yhdistettiin maisemakuvaan. Tämän kortin kuva-aiheena on usein kuvattu maisema Kaupunginpuiston rinteeltä Vanhankaupunginlahden yli kohti kasarmialuetta ja Hämeen linnaa.
Julkaistu painettuna: Hamburg : Knackstedt & Naether,
Näköala tuomiokirkon tornista Puijolle päin
Kuopio
Puijo
kaupungintalo
Kaupungintalo valmistui 1885 kauppatorin varrelle. Rakennus oli keskeinen osa kaupunkikuvaa.Taustalla Puijo. Kuvaaja Karl Granit. Kuvan keskellä samana vuonna valmistunut kaupungintalo.
Karl Granit
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
tiet
Vanhaan postikorttiin on tallennettu maisemakuvia Pukkilasta. Ylhäällä vasemmalla oleva ruutu esittää Kirkonkylän raittia. Taustalla näkyy Pukkilan kirkko. Oikealla ylhäällä on Naarkosken vanha puusilta. Alhaalla oikealla olevassa ruudussa on Savijoen kyläkeskus. Oikealta lähti polku seurantalolle, vasemmalla olevan rakennuksen paikalla toimi sittemmin Nykopin kyläkauppa. Neljännen kuvan (alh.vas.) arvellaan olevan Torpinkylästä. Postikortin takapuolelle on painettu nimi Salonen. Ilmavalokuva esittää Savijoen kyläkeskusta. Kuva on vuodelta 2011 ja sen on ottanut Hanna Sihlman.
Pukkilan kunnankirjasto
Näkökulma Huittisten hevostalouteen 1940-luvulle saakka
hevostalous
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Kouttu, Timo
Nakolinnan rappusilla Vinkkilässä 1952. Vasemmalla ylhäällä Hiski ja Aini Salomaa, sekä Åke ja Aino Aalto.
Salomaa, Hiski
laulaja-lauluntekijät
amerikansuomalaiset
Vehmaa
Näkymä hankevetäjän työhuoneesta Sepäntieltä
Honkajoki
Näkymä hankevetäjän työhuoneesta Sepäntieltä (4_8 Honkajoki, Kirkonkylä). Työpöydällä tulostin, kannettava tietokone ja puhelin, kaksi mappia, työtuoli, seinällä ilmoitustaulu ja juliste. Hankevetäjä Juhani Heikkilä työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Näkymä hankevetäjän työhuoneesta Sepäntieltä (4_9 Honkajoki, Kirkonkylä). Työpöydällä tulostin, kannettava tietokone ja puhelin, kaksi mappia, työtuoli, seinällä ilmoitustaulu ja juliste. Hankevetäjä Juhani Heikkilä työskenteli vuoden 2004 ajan Honkajoella kotiseutuyhdistyksen johtamassa Suvikas-kehittämishankkeessa. Hankkeessa mm. inventoitiin ja luetteloitiin museon kokoelmat ja laadittiin museotoimen kehittämissuunnitelma.
Pukkila -- Kantele
järvet
Kuvassa avautuu näkymä Holmanmäeltä Kanteleen kylään päin. Edessä näkyy Kanteleenjärvi. Keskellä puun takana näkyy navetta, jonka takana on Jaakkolan talo.
Varsinais-Suomi
Nousiainen
2010-luku
taajamat
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
teollisuus
tehtaat
säilyketeollisuus
elintarviketeollisuus
Sotilassäilyke osakeyhtiö
Mensa osakeyhtiö
majoitusliikkeet
hotellit
Rautatiehotelli
Matkustajakoti Vanaja
Keinusaari
Hätilä
Sairio
Vanajavesi
Vanajaveden itärannalla näkyy Sotilassäilyke osakeyhtiön (myöhemmin Mensa oy) tehdaskiinteistö, joka rakennettiin pikavauhtia syksyllä 1926 arkkitehti Yngve Lagerbladin piirustusten mukaisesti. Tehdas oli yksikerroksinen tiilirakennus, jonka Vanajaveden rannan suuntainen osa sisälsi kolme suurta tehdassalia ja oli 87,5 metriä pitkä. Tehtaan eteläpäässä oli kaksikerroksinen höyryvoimalaitos savupiippuinen ja pannuhuoneineen ja höyrysahan puoleisessa päässä puinen pukuhuone. Valkoinen rakennus oikealla on Rautatiehotelli, joka myöhemmin tuli tunnetuksi nimellä Matkustajakoti Vanaja. Talo valmistui kolmen perheen asuintaloksi vuonna 1929 arkkitehti Arvo Hännisen laatiman suunnitelman mukaan. Rakennuttajana oli asunto-osakeyhtiö Posse, johon kuuluivat Hämeenlinnan pormestari August Kaulén, maanmittausinsinööri Leonard Sara ja varatuomari Yrjö Sandelin. Ensimmäisessä kerroksessa sijaitsivat alusta lähtien Rautatiehotellin majoitus- ja ravintolatilat, jotka omisti taloyhtiö.
autot
Vasemmalla kansakoulu ja Puutikkala sekä yksi Keiteleen ensimmäisistä autoista. Kuva J. Heikkinen, 1931-32.
1910-luku
Näkymä kirkonkylästä Nilakalle 1910-20. Kuvaaja ei tiedossa.
ilmakuvat
Näkymä Kirkonmäeltä vuonna 1937. Vasemmalla alhaalta päin kauppias Savolaisen talo, Väisäsen talo ja kaupunkiseurakunnan pappila.
Iisalmen kirjasto
koulut
oppilaitokset
koulurakennukset
kotiteollisuusoppilaitokset
Wetterhoff
Raatihuoneenkatu
Palokunnankatu
torit
Rantatori
Postikortissa on etualalla Raatihuoneenkadun varren rakennuksia kirkon kohdalla ja taustalla Wetterhoffin työkoulu Palokunnankadun varrella. Kuvassa oikealla näkyy Rantatorin itäreunaa. Kirkon ja Wetterhoffin välinen alue säästyi tulelta Hämeenlinnan palossa vuonna 1831, joten tällä alueella oli kaupungin vanhimmat rakennukset, osa jopa vanhasta kaupungista 1700-luvun lopulla siirrettyjä. Wetterhoffin rakennusta korotettiin kahteen otteeseen 1920-luvulla. Kuvassa on rakennus vuonna 1922 tehdyn itäpäädyn korotuksen jälkeen, ennen koko rakennuksen korjaamista kolmikerroksiseksi vuonna 1929. Wetterhoff oli "valtion tarkastuksen alainen ammattikoulu kuotomaopettajien ja kutojain valmistamista varten". Koulussa opiskeltiin 1920-luvulla joko opettaja-, kutoja- tai vaateompeluosastolla.
Aineisto on lisensoitu Creative Commons Nimeä 4.0 Kansainvälinen -lisenssillä. Aineisto on vapaasti käytettävissä. Käytön yhteydessä on mainittava lähde.
Näkymä kirkontornista torin pohjoislaitaan
kirjakaupat
Rytkösen kirjakauppa
lääninhallitukset
Hämeen lääninhallitus
pankit
Suomen pankki
Pohjoismaiden yhdyspankki
1931
Torin pohjoisreunassa oli 1930-luvun alussa Walter Thomén suunnittelema, vuonna 1912 valmistunut pankkitalo, jossa sijaitsivat Pohjoismaiden yhdyspankki ja Suomen pankki. Kirjakauppias Rytkösen klassistisen talon suunnitteli arkkitehti Armas Lindgren vuonna 1910. Viereiseen taloon on jo tullut Uusi hotelli Kaupunginhotellin muutettua Rauhankadulle Paavonkulmaan. Lääninhallituksen empiretalo keskellä on C. L. Engelin piirtämä. Taustalla näkyy mm. vuonna 1930 valmistunut Hämeenlinnan alakansakouluseminaarin rakennus Kaurialassa. Läntisen Linnankadun puolella olevan matalan puutalon päädyssä oli Suomen maanviljelijäin kauppa.
Rytkönen, Enok
Kuopion suomalainen yhteiskoulu
Kuva on otettu Kuopion tuomiokirkon tornista kaakkoon Kallavedelle päin. Etualalla olevassa kaksikerroksisessa puutalossa aloitti toimintansa Kuopion yhteiskoulu 1892. Kuva otettu kaakkoon Kallavedelle päin. Kuva otettu vuosien 1887 ja 1890 välisenä aikana. Kuvassa risteävät leveät kadut ovat nykyisin nimeltään Maaherrankatu ja Minna Canthin katu. Minna Canthin kadun varrella oli 1800-luvulla rakennettu kaksikerroksinen asuinrakennus, jossa muun muassa Kuopion Yhteiskoulu aloitti toimintansa vuonna 1892.
Victor Barsokevitsch
Myhkyri
1800-luku
Myhkyrin saari Kallavedellä lähellä kaupunkia oli Minna Canthin kesäisiä lempipaikkoja. Sinne hän vei usein vieraitaan huviretkelle. Kuvassa näkymä Lehtoniemestä kaupunkiin päin, etualalla Myhkyri. Kuva otettu Lehtoniemestä, Kuopion kaupunkiin päin. Etualalla Myhkyrin saari, jonne Minna Canth teki useita retkiä.
museot
museoesineet
Näkymä museomakasiinin alakerrasta (4_6 Honkajoki, Kirkonkylä). Kuvattu ulko-ovelta päin. Runsaasti esineitä näyttelyesillepanossa.
Näkymä museomakasiinin yläkerrasta (4_7 Honkajoki, Kirkonkylä). Kuvattu rappusilta päin. Runsaasti esineitä hyllyillä ja lattialla.
Nakkilan keskustaa. Seuratalo Karhula ja Suomisen tehdas oikealla. Nakkilan 150-vuotisnäyttelyn kuvia.
Näkymä Nilakalta kirkolle 1911. Kuvaaja ei tiedossa.
Näkymä Paloisvirran ja Paloisvuoren suunnasta Iisalmen keskustaan
Paloisvuori
pappilat
1960-luku
Näkymä pappilan ruokasalin keittiön puoleiselta ovelta katsottuna 22.6.1965.
Näkymä salista ruokasaliin ja poikien huoneeseen 1965
Näkymä Poroselälle Savonkadulta vuonna 1890
Poroselkä
Näkymä pappilan pihasta uuden kanttorilan suuntaan 22.6.1965.
teollisuusalueet
sahalaitokset
Hämeenlinnan höyrysaha
Rantapuisto
Rantakatu
talvi
Hätilänniemi
Talvisen Rantapuiston puiden välistä näkyy vuonna 1911 rakennetun satamakonttorin kattoa. Vanajaveden itärannalla Hätilänniemessä on vuonna 1873 perustetun Hämeenlinnan höyrysahan rakennuksia. Sahan perustaja oli helsinkiläinen Fabian von Schantz, mutta saha joutui konkurssin kautta vuonna 1893 August Eklöfin omistukseen. Eklöfin saha oli suuryritys ja työllisti parhaimmillaan yli kaksisataa henkeä. Hämeenlinnan höyrysaha paloi perustuksiaan myöten vuonna 1901, mutta se rakennettiin välittömästi uudelleen samalle paikalle. Samoihin aikoihin Eklöf rakennutti myös muutamia asuintaloja sahan henkilöstölle.
Julkaistu painettuna: Suomalainen kirjakauppa oy.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Mattelmäki, Vera
99.1. (ykl)
muistelmat
Laukaa
Järvinen, Aimo
Järvinen, Kalle
Järvinen, Vilhelmiina
Järvinen, Viljami
Keuruun kaupunginkirjasto
kylät
Kiinteistö Moisiontien risteyksessä toimi aikanaan Postin jakelukeskuksena. Kerros- ja rivitaloja Nummentiellä ja Torikujalla sekä Koljolantiellä.
Nälkämailta: kuvia ja havaintoja Koillis-Suomesta nälkävuodelta 1902
tervanpoltto
katovuodet
köyhyys
Koillis-Suomi
Taivalkoski
Suomussalmi
1900-luku
Kalle Kajander (1862-1928) oli hausjärveläinen kirjailija ja maanviljelijä, joka ryhtyi kansankuvaajaksi Juhani Ahon innoittamana. Muistelmassaan Nälkämailta hän kertoo 1860-luvun katovuosista Pohjois-Suomessa. Alueen elinkeinoista hän esittelee tarkemmin tervanpolton.
Kajander, Kalle
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto