Nälkätalvena sairastettiin espanjantautia
espanjantauti
tartuntataudit
nälkätalvi
Espanjantautia edeltävä kesä v. 1919 oli kylmä ja kuiva. Ruokavarat olivat niukkoja, sillä peruna ei kasvanut, eikä saatu kalaa tai riistaa. Seurauksena oli nälkätalvi v. 1919-1920. Armas Peltonen sairastui tulirokkoon ja espanjantautiin, joista molemmista hän selvisi hyvän peruskunnon ansiosta. Vaikka kahden taudin heikentämä nuorukainen oli nälkäinen, hänelle ei saanut antaa muuta ruokaa kuin kauravelliä. Espanjantautiin ei ollut lääkettä, mutta lääkäri neuvoi antamaan potilaille viinaryypyn.
Peltonen, Armas
Mansikka-Aho, Vilho
Nangujärvi
Saiholompolo
Taimenojansuu
Joutavalahti
Kuivajärvi
Könkäänjärvi
Luton alue
vankileirit
sotavangit
Nangujärven ympäristössä toimi kolme vankileiriä, joihin oli sijoitettu toistasataa sotavankia ja kuusikymmentä muulia. Vangit työskentelivät metsätöissä ja puutavaran kuljettajina muulikolonnoissa. Osa vangeista menehtyi leirioloissa ja heidät haudattiin Nangujärven maastoon. Haudalle on pystytetty muistomerkki, josta käy ilmi kuolleiden lukumäärä.
Huru, Matti
Vaattovaara, Merja
Nanguniemen hopeakäädyt osa1 : Korukätkön löytyminen
Ivalo
Nanguniemi
Vienanmeri
Inarijärvi
Haavio, Martti
Jomppanen, Tarmo
Hartikainen, Arja
Ojanlatva, Eija
korut
käädyt
1100-1200 -luku
Saamelaismuseo
hopea
Hopeatie
turkiskauppa
vuonokuningas
saaga
Seppo Saraspään jäkälänhakumatka muuttui jännittäväksi tapahtumaketjuksi, kun hänen käteensä osui outo esine. Löytö sai miehen vähäksi aikaa sekaisin, etenkin kun varovainen tunnustelu löydöksen ympäristössä osoitti, että käädyksi paljastuneen esineen lisäksi vastaavia esineitä olisi kiven kolossa useampiakin. Jäkäkänkeruu jäi ja löytäjä kiiruhti kotiinsa ilmoittamaan löydöstä ensimmäisenä mieleensä tulleeseen paikkaan, Saamelaismuseoon. Museonjohtaja Tarmo Jomppanen saapui pikimmiten vaimonsa kanssa Ivaloon Shellin baariin, jossa pyyheliinan sisällä olevaa esinettä tarkasteltiin. Korukätkö sai levätä rauhassa vielä kolme päivää, kun Seppo lähti aiemmin sovitulle riekonpyyntireissulle. Pyyntireissu meni kuitenkin mönkään, kun ajatukset pyörivät menneessä ja korujen kätkemisen syissä. Korujen arveltiin olevan arabianhopeaa ja ne olivat saattaneet kulkeutua Inariin Vienenmerelle päättyneen hopeareitin kautta.
Saraspää, Seppo Juhani
Nanguniemen hopeakäädyt osa2 : Aarteen merkitys
Kuusamo
muinaisjäännökset
arkeologia
kivikausi
Seppo Saraspää pohdiskelee hopeakäätyjen alkuperää ja palaa muistoissaan tunnelmiin, joita hän koki aarteen löydettyään. Monia kysymyksiä pyöri mielessä. Kuka korut oli kätkenyt ja miten ne olivat kulkeutuneet Inariin? Miksi juuri hän löysi korut? Inarin historia ja perinnemaailma avautui aivan uudella tavalla tänne muuttaneelle ja löytäjä tunsi ansainneensa kotipaikkaoikeuden aarteen löytymisen jälkeen.
Nanguniemen hopeakäädyt osa3 : Kymmenen minuutin miljonääri
Inari
Torvinen, Markku
Kotivuori, Hannu
seidat
Hopeakäätyjen löytyminen aiheutti melkoisen mediapyörityksen. Aarteen löytyminen kiinnosti suomalaismedian lisäksi myös norjalaisia tiedotusvälineitä. Aarteen arvoakin pohdittiin ihan asiantuntijavoimin ja löytäjä tunsi jossain vaiheessa olleensa kymmenen minuutin miljonääri. Yli sata vuotta maassa olleet esineet kuuluvat kuitenkin valtiolle ja löytäjä saa tyytyä jonkinlaiseen huomionosoitukseen. Saraspää muistelee, että hänen saamansa palkkio oli parhaasta päästä ja saadulla korvauksella olisi voinut hankkia käytetyn moottorikelkan. Löytöpaikkaa on tutkittu museoviraston toimesta ja asiantuntijat ovat arvelleet, että kätköpaikan lähettyvillä oleva kivi voisi täyttää seidan tunnusmerkit. Saraspään mielestä Nanguniemen hopeakätköä voisi hyödyntää myös matkailullisesti. Vaikka taloudellista hyötyä löydöksestä ei tullutkaan, Saraspää tuntee kokeneensa jotain ainutlaatuista, kun hän pisti kätensä luolaan. Tuntui siltä, kuin olisi kätellyt tuhannen vuoden takaista kätkijää.
Rahajärvi
Veskoniemi
Kessi
Törmänen
Ivalojoki
Paatsjoki
Pasasjärvi
Hammasjärvi
Ukonjärvi
Kirakkaköngäs
Syväjärvi
Pitkäsalmi
Ahvenjärvi
Keltikangas, Valter
Räsänen
Särkikangas
Manner
Grönlund, Ilmari
savotat
yhteismetsät
metsänhoitajat
1930-luku
uitto
Tarina kertoo Nanguniemen ja Rahajärven suurista savotoista 1930-luvulla, niiden suunnittelusta ja toteutuksesta, leimauksista ja uitoista.
Kangas, Svante
Salo, Martti
taiteilijakirja
Teos on taiteilijakirja. - Teos koostuu 14 taiteilijan töistä, jotka on tehty käsin sekalaisista materiaaleista erilaisilla tekniikoilla. Teoksen taiteilijat: Myriel Lässer, Kasper Strömman, Jenni Rope, Jussi Karjalainen Jr., Nene Tsuboi, Ilja Karsikas, Karri Kuoppala, Laura Savioja, Pasi Nuutinen, Kati Rapia, Matti Pikkujämsä, Christer Nuutinen, Jan Konsin, Aapo Rapi. Painos 150 kappaletta (119/150).
Rikhardinkadun kirjasto
Lässer, Myriel
Strömman, Kasper
Rope, Jenni
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Keitele
valokuvat
lapset
hiihto
1960-luku
Paananen, Wellamo
Nappulahiihdot seurakuntatalon pihalla. Vasemmalta Jarmo Strandman ja toinen oikealta Elisa Strandman. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.2.1965.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
seurakunnat
kerhot
Nappulakerhon päätöstilaisuus seurakuntatalolla. Onerva Happonen leikittää lapsia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.6.1968.
Keiteleen nappulakerhon pikkujoulut. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.12.1968.
1970-luku
Nappulakisat vanhan pappilan rannassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.3.1971.
renessanssi 1300-luku laulumusiikki laulut
Julkaistu alunperin 1955 äänilevyllä (Madrigale und Caccien aus dem Codex Squarcialupi / Landino ... ; Geistliche Werke / Guillaume Dufay). - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14019
da Cascia, Giovanni
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Hamel, Fred
Grimme, Werner
Cape, Safford
Pro Musica Antiqua
humanismi
suvaitsevaisuus
Lessing, Gotthold Ephraim
Kirjastot.fi
Siljo, Juhani
National tension : visual consultations of a prepared mind
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on ulkoasultaan haitarikirja. Sisältää valokuvia Lontoon esikaupungeista sekä kalligrafiaa. Kotelo ruskeaa pahvia. Teksti vain englanniksi.
Pohjola, Ilppo
Tervari
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainettua grafiikkaa sisältävä haitarikirja, jossa 24 numeroimatonta sivua. Painos 120 kappaletta.
Kärkkäinen, Reijo
Balslev, Zven
Teos on taiteilijakirja. Kaksiosainen teos, 1. osan nimi: Toipuminen. 2. osalla ei ole nimeä. Kaksi mustalla kankaalla päällystettyä kansiota, jotka solmitaan kiinni mustin kangasnauhoin. Kansioiden sisällä vanhoja nuottipapereita, joissa on violetilla musteella tehtyjä kuvioita ja lyijykynällä sekä ohuella musteella kaunokirjoituksella kirjoitettuja sanoja, jotka osittain näyttävät kirjoitetun paperin toiselle puolelle. Uniikki teos. Taiteilijan signeeraama.
Mäenpää, Kaija
Naturkunnighet för skolor och familjer. I, Stjernkunskap
tähtitiede
luonnontieteet
maapallo
planeetat
aurinko
kaukoputket
avaruus
kaasukehät
kuut
auringonpimennykset
komeetat
tähdet
tähdistöt
oppikirjat
astronomi
naturvetenskaper
jorden
planeter
solen
teleskop
rymden
atmosfärer
månar
solförmörkelser
kometer
stjärnor
stjärnbilder
läroböcker
Schubert, Gotthilf Heinrich von
Turun kaupunginkirjasto
tulipalot
Maanviljelijä Aulis ja Sirkku Laukkasen navetta paloi Koutajärvellä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.7.1967.
Tuli tuhosi maanviljelijä Aleksanteri ja Hilja Kuikan karjarakennuksen lisäksi kolme lehmää ja sian Keiteleen Äyräpään Kivirannassa. Pielaveden ja Keiteleen –Sanomissa 19.4.1968 nro.16.
Rautiainen, Seppo
Ne suomalaiset suku-nimet joita Wîtasâren emæ-pitæjæn miehiset yksilöt omasivat vuonna 1834
sukunimet
Viitasaari
1800-luku
88.2909 (YKL)
Wolmar Schildtin katsaus Viitasaarelaisiin sukunimiin 1830-luvulla.
Schildt, Wolmar
Alkuperäinen:Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1859.Suomi, 1. jakso, Jyväskylän yliopiston kirjasto,0355-0257.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Kansion sisällä pieniä pyöreitä reikiä täynnä oleva ruskea taiteltu paperiarkki.
Martinis, Luciano
Neiti Teittinen tyttöjen kanssa pikkukeittiössä
Orimattilan kotitalousopisto
opetuskeittiöt
Teittinen, Elli
oppilaat
1920-luku
Talousopettaja Elli Teittinen oppilaidensa kanssa pikkukeittiössä Orimattilan kotitalousopistossa.
Orimattilan kaupunginkirjasto
ihmiset
hevonen
hevosajoneuvot
Neljän miehen seurueesta on tunnistettu savijokelainen Paul Hämäläinen (toinen oik.).
Pukkilan kunnankirjasto
Nelimaalipeli käynnissä Iisalmen tyttölyseolla
Iisalmi
lyseot
ulkoliikunta
pelit
Iisalmen kaupunginkirjasto
rakennukset
perheet
sukupolvet
pihat
Kuvassa neljä sukupolvea vasemmalta Beata Siren, Sanni Weck sylissään Teuvo Mäkelä ja taustalla Teuvon äiti Elsbeth Mäkelä Umpimaan tilalla. Puuliiteri ja aitta näkyy taustalla.
Laukaa
Laukaan joulu
joululehdet
aikakauslehdet
Korpela, Arja
Nieminen, Pentti
Neljännevuosisata heimotyötä : johdatusta Karjalan Sivistysseuran 25-vuotistoimintaan ja seuran toiminnan 5-vuotiskausi (1926-1931)
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
kotiseututyö
historia
toiminta
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu on katsaus seuran 25-vuotiseen historiaan (1906-1931) sekä 5-vuotiskauden toimintaan 1926-1931.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Apinavaara
Kontosjärvi
Sulkusjärvi
Paavalintupa
Paavalintupajärvi
Paavalintupavaara
Ilpisjärven kotasija
Valle, Paavali
Valle, Maria (Paavalin Maria)
paikannimet
Sammeli Kuuva pohtii ihmisen kulttuurijälkien ja paikannimistön syntyä.
Kuuva, Sammeli Antti
novellit
muusikot
syrjäytyminen
Pietari
Novelli kertoo Pietarin kaduilla kulkevasta miehestä, joka nuorena oli lahjakas muusikon alku.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Landini, Francesco
Varsinais-Suomi
Raisio
tiet
Nesteentietä nykyisen kirjastotalon kohdalta. Kuva on 1960-luvun lopulta.
Tuominen, Martti
henkilökuvat
asuinrakennukset
1900-luku
Nestorila. Keitele, Koutajärvi. Nestorila ns. Jussilan tila on lohkottu Tiensuun tilasta. Päärakennuksesta on kirjallisia lähteitä vuodelta 1915. Tuvassa on 1900-luvun alussa muurattu uuni.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Teos on taiteilijakirja. "This Paper NETbook is the product of two workshops, co-hosted by PrintRoom with Marieke de Hoop at Marieke's PapierLab, Rotterdam, in 2019." Liitteenä 23 x 12 cm pahvikortti.
Hoop, Marieke de
Coburn, Jason ,
Flederus, Wietske
Zwieten, Meggie van
Jones, Bronwen
Kim, Sooji
Krop, Esther
Paris, Carson
Gui, Mihai Radu
Henriksson, Minna
Neuvontajärjestöstä kyläseuraksi : Vakkilan pienviljelijäyhdistyksen 70 toiminnan vuotta.
Vakkilan pienviljelijäyhdistys
Huittinen -- Vakkila
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1994
Törmälä, Paavo
Neuvostoliittolaisen nuorisovaltuuskunnan vierailu 1963
Pohjois-Karjala
Lieksa
Koli
vierailut
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Neuwo-Kirja, elli Lyhykäinen Oppi Hywiin ja Siiwollisiin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle
kansanvalistus
käytösoppaat
tapakasvatus
kirjailijat
Hattula
Hämeenlinna
Neuwo-Kirja on uudistettu painos Jaakko Juteinin vuonna 1761 ilmestyneestä teoksesta Lyhykäinen Neuwo, Hywihin Ja Siiwollisihin Ihmisten Tapoin; Nuoruudelle. Kirjanen on Juteinin käytösopas nuorisolle. Siinä annetaan ohjeita puhumisesta ja käyttäytymisestä eri tilanteissa ja neuvotaan, miten esimerkiksi pidoissa tai matkustettaessa toimitaan siivollisesti. Esimerkiksi luvusta Kuinga pitää puheen ulos toimituksen oleman? on seuraava neuvo: ”Lyhykäisen. Joka on aina pitkä-puheinen, ja yhtä asiaa niin kauan jarmuttaa, että ei siehen ikänänsä tahdo loppua tulla, sitä on juuri tukela kuullella. Mitäs ajattelet ja sanoa tahdot, sano lyhyeldä; sillä se on wiisaille otollinen.”
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painossa), 1819.
Kansalliskirjasto
Ni, saisinko yhen kahenkympin rieskan, ni
Jokinen, Lauri
författare
saksalaiset
tyskar
kustantajat
förläggare
1700-luku
1700-talet
1800-talet
Kirjailija, jonka teos Werthers nöjen, som yngling kuuluu Lukukirjaston kokoelmaan. Christoph Friedrich Nicolai (18.3.1733 - 11.1.1811) oli yksi pohjoisen Saksan valistuskauden johtohahmoista. Hän kävi laajaa kirjeenvaihtoa mm. G.E. Lessingin ja M. Mendelssohnin kanssa. Kirjeenvaihdon tuloksena syntyivät Nicolain parhaat teokset Briefe den Jetzigen Zustand der Schönen Wissenschaften Betreffend sekä Abhandlung vom Trauerspiel. Vuonna 1758 Nicolai otti hoitoonsa isänsä kustantamon ja alkoi julkaista mm. Herderin, Hamannin, Kantin ja Lavanderin tuotantoa sekä vuosina 1765–1806 Allgemaine Deutsche Bibliothek -aikakauslehteä (1793 lähtien Neue Allgemeine Deutsche Bibliothek), josta tuli aikansa tärkein saksankielinen kirjallisuusjulkaisu. Nicolaista tuli aikaa myöten kiistelty hahmo aikalaisten keskuudessa. Hän halusi pitää kiinni valistuksen alkuperäisistä ajatuksista ja hyökkäsi kiivaasti kaikkia uusia kirjallisia virtauksia ja aatteita vastaan sekä kirjoitti satiireja ja parodioita Goethen, Schillerin ja muiden aikalaisten teoksista. Tällainen on myös Lukukirjaston kokoelmaan kuuluva teos Werthers nöjen, som yngling. Nicolain mielipiteet etäännyttivät hänet aikakautensa kirjallisuus- ja kulttuuripiireistä. Hän sai osakseen runsasta kritiikkiä ja hänen teoksensa unohdettiin. Vasta viime aikoina ne ovat saaneet osakseen objektiivista tarkastelua. Lähde: European authors 1000–1900: a biographical dictionary of European literature / ed. by Stanley Kunitz and Vineta Colby. New York: H.W. Wilson Company, 1967.
Kokkinen, Olavi
piharakennukset
Pukkila -- Kantele
maalaukset
Kuvissa Tuija Asikaisen vuosina 2009-2010 maalaamia tauluja Niemisen pihapiiristä Kanteleella. Kuvissa on muun muassa aitta ja savusauna. Mies maalauksessa on suutari Johan Nieminen kalasaaliin kera. Taustalla näkyy navettarakennus. Johan Niemisen äiti, Ida Nieminen piti kauppaa suutarin verstaan yhteydessä. Siellä sijaitsi myös Vakuutus-Sampo. Ida Nieminen hoiti kylän väkeä ja perhettään yrteillä (mm. suopursu ja ratamonlehdet) saunassa. Valokuva aitasta talvimaisemassa on otettu vuonna 2008. Kuva savusaunasta on 1980-luvulta.
Asikainen, Tuija
kalastus
kalastajat
kalaverkot
kalat
aitat
saaliit
miehet
järvet
Ensimmäisessä kuvassa Reino Nieminen (vas.) ja Johan Nieminen esittelevät kalasaalista. Taustalla, aitan seinällä ovat kuivumassa kalaverkot. Toisessa kuvassa ovat Martti Salmi (vas.) ja Johan Nieminen. Kuvat otettu todennäköisesti 1950-luvulla. Kolmas kuva on vuodelta 1980. Reino Nieminen on kalassa Kanteleenjärvellä. Neljäs kuva on otettu Kanteleenjärvellä huhtikuussa 1994. Kuvassa ovat Reino Nieminen (vas.), Ansku Asikainen ja Mikko Asikainen.
läksiäiset
harmonikka
työväentalot
tanssiaiset
Niilo Lehtisen (edessä vas. kaksi naista sylissään) läksiäistanssit Pukkilan työväentalolla 18.8.1929. Lehtinen muutti ensin Yhdysvaltoihin ja sitten Argentiinaan, jossa asuu edelleen Lehtinen-nimisiä henkilöitä. Auringossa paahtuneista nenistä ja poskipäistä huomaa nuorten ahkeroineen kesällä elopellolla.
henkilöt
Vasemmalta Niilo Lutjonen ja Esko Ikäläinen, Pellonpää.
Niilo Sareliuksen kirje Minna Canthille 8.3.1882
kirjeet
Murtovarkaus
onnittelut
Niilo Sarelius oli Suomalaisen teatterin näyttelijä.
Niilo Sarelius
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Niilo Takala ja Paavo Vanhahonko ruispellolla
Takala, Niilo
Vanhahonko, Paavo
Honkajoki
1940-luku
Vas. Niilo Takala ja Paavo Vanhahonko ruispellolla (3_16 Honkajoki, Kirkonkylä). Kuvassa oikealla ns. ruiskyäs.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
tietyöt
Niilo Tarvainen kahvitauolla tietöissä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.8.1977.