maisema
asuinalueet
Kuva on otettu Kirkonkylän koulun takana, nykyisten Huvilatien ja Puustellintien risteyksessä. Etualalla on Toini Ahola.
Pukkilan kunnankirjasto
hautausmaat
hautamuistomerkit
muistomerkit
sankarivainajat
sotilaat
Seppelaanlaskukuva on otettu Pukkilan sankarihaudan muistomerkillä. Airuina ovat Asko Saloranta (vas.) ja Tapio Santala. Pukkilan sankarihautausmaan ovat suunnitelleet arkkitehdit Aino Ericsson ja Reino Koivula. Hyvinkään Graniittiveistämön urakoima alue valmistui syksyllä 1948. Tuolloin sankarivainajien hautapaikoilla olleet valkoiset puuristit korvattiin graniittisilla hautakivillä ja kirkkopuistoon pystytettiin isokokoinen graniittiristi ja kaatuneiden muistopaasi. Risti on tehty Uudenkaupungin harmaaasta graniitista ja muistopaasi ja sankarivainajien hautakivet Hyvinkään mustasta graniitista. Seremoniapaikka on päällystetty liuskakivilaatoilla, samoin hautarivien reunat. Kirkossa otettu valokuva on huhtikuussa 1940 pidetyistä hautajaisista, joissa siunattiin samalla kertaa kuusi sankarivainajaa.
autot
kuorma-autot
Kuva on otettu Kirkonkylän koulun takana olevalla asuntoalueella. Koulurakennus näkyy taustalla. Kuorma-auton nokalla istuu Juho Ahola.
rakentaminen
perustukset
Tässä tehdään Aate Aholan talon perustuksia.
ihmiset
Kuplavolkkarin kyydissä olleesta seurueesta on tunnistettu keskellä oleva Toini Ahola.
rakennukset
Pukkila
rauniot
Sipiläisen talon rauniot. Talo tuhoutui 1920-luvun lopulla tulipalossa. Sen paikalle rakennettiin uusi kiinteistö, jossa toimi muun muassa kauppa.
meijerit
osuusmeijerit
Ilmakuva Pukkilan Osuusmeijeristä. Oikealla näkyy Porvoonjoki.
Ilmakuva Pukkilan Kirkonkylän raitista. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta. Värivalokuvan on ottanut Hanna Sihlman vuonna 2011.
nuorisoseurat
Pukkila -- Kantele
hiihto
hiihtäjät
Nuorisoseuraviesti kulki kylästä toiseen. Kuvassa Kanteleen Nuorisoseuran edustajat Kirsti Ojala (Paukkula), Pirkko Otama (Takala), Erkki Rousi, seuraava henkilö tunnistamatta, Toivo Jukuri ja Mauno Heikkilä lähdössä Juornaankylään. Kuva on otettu Heikkilän pihassa.
juhlavaatteet
Arvo Mäkelä (vas.), Juho Ahola ja Toivo Sihlman. Miehet ovat vaatteista päätellen jossain juhlatilaisuudessa.
kirjeet
artikkelit
Nurmi, Onni
Kuvia Onni Nurmesta sekä Nurmen saamia kirjeitä. Ensimmäinen paperi on vuodelta 1912, jolloin Nurmi palasi Helsingistä takaisin kotikyläänsä Pukkilan Savijoelle ja perusti sinne sekatavarakaupan. (Käsinkirjoitettu teksti on valokuvan käsittelyvaiheessa kirjoitettu koneella uudelleen paperin alaosaan lukemisen helpottamiseksi). Toinen arkistopaperi liittyy Nurmelle myönnettyyn luottoon. Lehtijuttu on julkaistu Orimattilan Sanomissa maaliskuussa 1996 ja sen on kirjoittanut Virpi Kallio. (klikkaa kuvaketta, jotta voit lukea jutun) Pukkilan kunnalle Nokian osakkeita testamentanneesta Onni Nurmesta löytyy tietoa kunnan nettisivuilta, testamenttivaroilla rakennetun Hyvinvointikeskus Onnin sivuilta osoitteesta: http://www.pukkila.fi/index.php/perhe-ja-hyvinvointi/hyvinvointikeskus-onni/163-onni-nurmen-elaemaestae
kuorot
sekakuorot
Opettaja Tellervo Tenholan johtama Kanteleen Nuorisoseuran sekakuoro. Kuoro perustettiin vuonna 1925 ja se toimi vuoteen 1962. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1935 ja siinä ovat vasemmalta lukien: ensimmäinen kuorolainen tunnistamatta, Elmeri Eskola, Aune Alestalo, Rauha Vikström, tunnistamatta, Aune Heittonen (Heittolainen), Meeri Alestalo (Sairola), tunnistamatta, tunnistamatta, Olavi Brusila, Astrid Tuomalainen, tunnistamatta, Liisa Heittola (Heikkilä), Kaarina Rusila (Kittelä), Vietti Heittola, Hilkka Roine, Tellervo Tenhola, Timo Tenhola. Jälkimmäinen kuva on vuodelta 1951 ja siinä ovat: Rauha Vikström (edessä vas.), Ritva Seppälä, Alma Heikkilä, Terttu Brusila, Liisi Heittola (Heikkilä), Aila Hakaste, Meeri Sairola (Alestalo), Katri Perttilä, Helvi Kivistö (Seino), Kerttu Paukkula (Ojala), Eeva Perttilä (Hyvönen), Tellervo Tenhola, Elmeri Eskola (takana vas.), Ilmari Siltala, Vietti Heittola, Mauno Heikkilä, Martti Mölsä, Olavi Brusila ja Lauri Tenhola.
mieskuorot
kuorolaulu
radio-ohjelmat
Mieskuoron ryhmäkuva vuodelta 1964, jolloin Yleisradio vieraili Pukkilassa. Kuoronjohtaja Väinö Hynninen kirjoittaa päiväkirjassaan 18. maaliskuuta 1964: "Päivästä muodostui kuoromme toiminnan ehkä tärkein kohokohta, sillä Oy Yleisradio kävi nauhoittamassa kuoromme ohjelmistoa maakuntaohjelmaa varten. - Asia lienee saanut alkunsa Pornaisten agr. Toivosen taholta. Hän kuulunee johonkin ohjelmatoimikuntaan maakunnallisella puolella ja oli tiedustellut ohjelmansaantimahdollisuuksia Pukkilasta. Kanteleen Rousi oli ehdottanut mieskuoromme ohjelman järjestäjäksi ja niinpä sitten päivänä muutamana Yleisradio tiedustelikin mahdollisuutta nauhoittaa noin 20 min - 1/2 t. kestävän ohjelmiston. Asiasta pakistiin ja otettiin kutsu vastaan. Alkoi kova harjoitus ja innostuksen tuloksena joukkommekin näytti melko yhtenäiseltä, kuten seuraavan sivun kuva ko.tilaisuudesta osoittaa. Itse nauhoitustilaisuus sujui suuremmitta kommelluksitta. Yksi laulu uusittiin ja niin olivat seuraavat kahdeksan laulua siirtyneet Yleisradion nauhoille. 1. Kotilaaksoni, saks. kansanlaulu 2. On muistoni hieno, ruotsalainen kansanlaulu 3. Kulkeissani vainiolla, P.J. Hannikainen 4. Pois meni merehen päivä, A. Järnefelt 5. Lehmus, Schubert 6. Missa aurorae, Aulis Sallinen 7. Kaunehin maa, Leevi Madetoja 8. Milloin Pohjolan nähdä saan, Heikki Klemetti Jäämme jännittyneinä odottamaan läpäiseekö ohjelmamme esitysvaatimukset ja koska se tulee ulos radiosta." Päiväkirjan seuraavalla sivulla oleva teksti paljastaa, että maakuntaradio lähetti nauhoituksen 5. huhtikuuta 1964. Ohjelma kuultiin vielä uusintana helmikuussa 1965. Hynnisen päiväkirja kertoo, että tuolloin "pari laulua alkuperäisestä oli jätetty pois". Ryhmäkuvassa ovat Väinö Hynninen (eturivi vas.), Seppo Perttilä. Erkki Rantalainen, Toivo Synkkänen, Jorma Seppälä, Ilmari Siltala, Eino Lempälä, Niilo Salin, Voitto Suomela, Tauno Viertola, Esko Ryynälä, Teuvo Johansson, Elmeri Eskola (keskimmäinen rivi vas.), Pekka Samola, Matti Karjalainen, tunnistamatta, Mäkelä, Heikki Anttila, Olli Anttila, Olavi Brusila, Pentti Lehtinen, Pentti Mela ja Reino Kerttula.
musiikki
Mieskuoro Savijoen seurantalolla. Eturivi: Elmeri Eskola (vas.), Erkki Rantalainen, tunnistamatta, Toivo Synkkänen, Ilmari Siltala, Eino Lempälä, Niilo Salin, Einar Simolinna. Keskirivi: Pekka Samola (vas.), Oiva Marttila, Urho Marttila, tunnistamatta, tunnistamatta, Jaakko Hyväkkä. Takarivi: Kauko Anttila (vas.), Olli Anttila, Viljamo Vuorio, Osmo Mikkola, Olavi Brusila, Pentti Lehtinen, Matti Karjalainen, Pentti Mela. Kuvassa näkyy myös Mieskuoron piano. Kuva saattaa olla Tuottajain Maidon Piimäjuhlilta. Pukkilan Mieskuoro oli vakioesiintyjä sekä Pukkilassa että Askolassa ja Myrskylässä järjestetyillä Piimäjuhlilla. Käsinkirjoitetut sivut ovat kuoronjohtaja Väinö Hynnisen pitämästä päiväkirjasta, jossa kerrotaan piimäjuhlista, rovasti W.A.Urhosen läksiäisjuhlasta, vappuvisiitistä vanhainkodille sekä esiintymisestä sankarivainajien muistojuhlassa. Urhosta koskeva merkintä on päivätty 29. huhtikuuta 1962. Hynninen kirjoittaa: "Rovasti W.A. Urhosen läksiäisjuhla Kirkonkylän koululla. Yleisöä valtavasti. Kuoromme esiintyi myös juhlassa (vaikkakin asiasta käytiin aikoinaan kiistelyä puolesta ja vastaan). Lauloimme seuraavat laulut: 1. Kotimaani ompi Suomi 2. Lehmus 3. Virsi 163 (sama sovitus kuin Häävirressä). Mukana tilaisuudessa oli suurin osa kuntalaisia."
Ensimmäinen kuva esittää vastaperustettua Pukkilan Mieskuoroa, jonka kuoronjohtajana toimi Savijoen koululle opettajaksi tullut Aulis Sallinen - mies, joka sittemmin on säveltänyt muun muassa oopperat Ratsumies. Punainen viiva ja Kuningas lähtee Ranskaan. Eturivi: Erkki Rantalainen (vas.), tunnistamatta, Toivo Synkkänen, Ilmari Siltala, Eino Lempälä, Niilo Salin, Esko Ryynälä, Einar Simolinna, Väinö Hynninen, Aulis Sallinen. Keskimmäinen rivi: Pekka Samola (vas.), tunnistamatta, Oiva Marttila, Voitto Suomela, Urho Marttila, Jaakko Hyväkkä. Takarivi: Kauko Anttila (vas.), Olli Anttila, Viljam Vuorio, Osmo Mikkola, Olavi Brusila, Pentti Lehtinen, Matti Karjalainen, Pentti Mela, Erkki Kaisla. Suurin osa näistä kuorolaisista on myös alempana olevassa ryhmäkuvassa. Mieskuoron toukokuussa 1957 pitämän kokouksen pöytäkirjan kuudennessä pykälässä todetaan: "Kuoron johtaja opp. Aulis Sallisen siirtyessä pois paikkakunnalta esitti Synkkänen ja Simolinna kuoron puolesta kiitokset Synkkäsen ojentaessa muistolahjan kuorolaisten puolesta opp. Sallisen vastatessa kiitokset kuorolle."
Yleisökuva on otettu Pukkilan Mieskuoron konsertissa Savijoen seurantalolla. Tilaisuudessa piti puheen kuoron puheenjohtaja Toivo Synkkänen, joka kiitti mieskuorolle lahjoitetusta pianosta. Synkkänen joutui monta kertaa toistamaan puheensa kohtaa ”niin tämä piano…niin tämä piano..." etsiessään samalla taskuistaan muistilappua. Lopulta lappu löytyi ja puhe jatkui sujuvasti. Eturivissä istuu Aulis Sallinen (oik.) ja Sylvi Seppälä (2. vas.). Kolmannella rivillä istuu Eila Anttila (oik.), opettaja Raita Hynninen (5. oik.), keittäjä Virpi Saloranta (6. oik.) ja emäntä Elina Karjalainen. Neljännessä rivissä on Väinö Konkonen (oik.), Anneli Ahola (4. oik.), Pirkko Lehtinen (Clewer) (5. oik.), Kaija Lehtinen (Tommila) (6. oik.) ja Olle Kotilainen (7. oik.). Viidennessä rivissä ovat Olli Kallio (1. oik.) ja Olavi Kivistö (3. oik.). Kuvan takaosassa oikealla on Paavo Seppälä (kolmanneksi viimeinen rivi). Kuvan vasemmassa reunassa on opettaja Mirjami Mela (2. rivi, silmälasipäisen naisen oikealla puolella) ja kunnansihteeri Kerttu Nurminen (4. rivi). Kuva on 1950-luvun loppupuolelta.
Kirkonkylän koululla otettu kuva. Kuoronjohtaja Väinö Hynninen antaa juuri kuorolle aloitusääniä ääniraudalla. Kuvassa ovat eturivissä Jaakko Mäkelä (1. oik.), Matti Karjalainen (Mäkelän takana), Eino Lempälä, Ilmari Siltala, tunnistamatta, Seppo Perttilä ja Elmeri Eskola (Perttilän takana). Vasemmalla kolmannessa rivissä ovat Pekka Saloranta ja Osmo Mikkola (2. vas.).
Kirkonkylän koulun opettaja Väinö Hynninen toimi Pukkilan Mieskuoron kuoronjohtajana yhtäjaksoisesti 25 vuotta (vuodesta 1957 vuoteen 1982). Hänet palkittiin ansioistaan Mieskuoroliiton kultaisella ansiomerkillä ja Sulasolin Päijät-Hämeen viirillä. Mieskuorolaiset kiittelevät Hynnistä leppoisaksi johtajaksi. Hänen tavaramerkkejään olivat tasainen luonne ja kannustava ote: kuoronjohtajalla ei ollut tapana korottaa ääntään saati moittia laulajia. Hynninen astui suuriin saappaisiin - kuoron perustamiskeväänä 1957 laulunjohtajana toimi hetken aikaa tuleva oopperasäveltäjä, Savijoen koulun opettajana ollut Aulis Sallinen - ja täytti ne mallikkaasti. Hynnisen jälkeen kuoronjohtajaksi valittiin kanttori Kalevi Aalto, joka hoiti tehtävää pari vuotta. Kuoron viimeisinä toimintavuosina sitä johti useissa tilaisuuksissa opettaja Arvo Räsänen. Kuoronjohtajan vaihtumisesta kertova juttu on julkaistu Pitäjäsanomat-lehdessä (nykyisin Orimattilan Sanomat) vuonna 1993. Kuvassa, jossa ollaan kahvitauolla, Hynnisen (toinen vas.) keskustelukumppaneina ovat Tauno Viertola (vas.), Olle Kotilainen ja Erkki Anttila. Kuvasarjan ensimmäinen kuva on Hynnisen kuoronjohtajakauden alkuvuosilta ja kuoroa esittävä kuva vuodelta 1978.
Harjoituksissa otetussa kuvassa ovat etualalla Väinö Hynninen (vas.) ja Einar Simolinna.
Pukkilan Mieskuoron 25-vuotisjuhlakonsertti järjestettiin 18. huhtikuuta 1982 Kirkonkylän koululla. Kuoroa johti Väinö Hynninen. Juhlakonsertissa esiintyivät (iso ryhmäkuva): Tapani Kaiku (eturivi vas.), Jorma Seppälä, Eino Lempälä, Teuvo Johansson, Tauno Viertola, Erkki Aaltonen, Heimo Tuiskunen, Elmeri Eskola (keskimmäinen rivi vas.), Erkki Rantalainen, Pekka Samola, Erkki Anttila, Olle Kotilainen, Reino Kerttula, Kauko Anttila (takarivi vas.), Arvo Räsänen, Olli Anttila, Olavi Brusila, Pentti Lehtinen, Jussi Hyypiä. Kuorolla oli yllä upouudet esiintymisasut. Seinälle on juhlan kunniaksi suurennettu kuva opettaja Pentti Melan suunnittelemasta seuran rintamerkistä. Melan käsialaa oli myös kuoron pöytästandaari. 25-vuotiskonsertissa kuultiin myös Jaakko Salosta, joka säesti hanurilla Iltatuulen viestin ja pukkilalaissyntyisen Keijo Aavikon säveltämän Muistojen ruusut. Reppurin laulun soolo-osuudesta vastasi Eino Lempälä.
Pukkilan Mieskuoron perustava kokous pidettiin maaliskuussa 1957. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Toivo Synkkänen. Myöhemmin puheenjohtajina toimivat Esko Ryynälä, Olle Kotilainen ja Jorma Seppälä. Työkaudella 1957-1958 kuoron riveissä oli 26 laulajaa. Alkumetreillä, alkuvuonna 1957 kuoroa johti Savijoen koulun opettajana työskennellyt Aulis Sallinen, joka alunperin valmistui kansakoulunopettajaksi. Sallinen on niittänyt mainetta kansainvälisesti arvostettuna säveltäjänä, joka tunnetaan erityisesti oopperoistaan. Sallisen jälkeen kuoronjohtajina toimivat Väinö Hynninen (yhtäjaksoisesti 25 vuotta) ja Kalevi Aalto. Viimeisinä vuosina kuoroa johti myös Arvo Räsänen. Reilut 36 vuotta toiminut Pukkilan Mieskuoro merkittiin yhdistysrekisteriin toukokuussa 1957. Yhdistys lakkautettiin 1993.
Pukkilan Mieskuoron 20-vuotisjuhlakonsertti pidettiin huhtikuussa 1977 Kirkonkylän koululla. Tilaisuus alkoi entisen kuoronjohtajan Aulis Sallisen säveltämällä ja Pukkilan Mieskuorolle omistamalla kappaleella Missa Aurorae. Juhlakonsertissa kuoroa johti Väinö Hynninen. Soolo-osuuksista vastasivat Arvo Räsänen (Oi muistako vielä sen virren) ja Eino Lempälä (Vallinkorvan laulu). Mustavalkoisista kuvista ensimmäisessä Olle Kotilainen ottaa vastaan onnitteluja Orimattilan Mieslaulajien edustajilta, joista on tunnistettu oikealla oleva Ilpo Järvinen. Toisessa kuvassa tervehdystä juhlivalle kuorolle ovat tuomassa Sulasolin edustajat. Heistä on tunnistettu oikealla seisova Kalevi Niemi. Kolmannessa kuvassa Olle Kotilaista ja Väinö Hynnistä kättelemässä kuoron edustajana Jorma Seppälä. Värikuvassa keskellä on kolme pöytästandaaria, joista keskimmäinen on Pentti Melan suunnittelema Pukkilan Mieskuoron viiri.
Pukkilan Mieskuoron 15-vuotisjuhlakonsertti pidettiin huhtikuussa 1972. Paikalla oli myös Pitäjäsanomien (nykyisin Orimattilan Sanomat) toimittaja, jonka jutun kuoronjohtaja tallensi päiväkirjansa väliin. Lehti kirjoitti, että Kirkonkylän koululla järjestettyä juhlakonserttia "kuunteli pukkilalaiseen tapaan täysi salillinen yleisöä, jota oli saapunut myös naapurikunnista". Teksti jatkui: "Kuoron ohjelma käsitti laajan skaalan isänmaallisista lauluista kansanlauluihin ja elokuvasävelmiin, joten yksitoikkoisuuteen ei vaivuttu ja jokainen sai kuulla mieleistään. Pukkilan mieskuoroa johti opettaja Väinö Hynninen. Kaksi esitettyä kansanlaulua johti kuoron varajohtaja , maanviljelijä Olavi Brusila." Iltatuulen viestin säesti hanurilla entinen kuoron jäsen, Porvoon Mieslaulajien Tapio Saarikko.
Pukkilan Mieskuoron 10-vuotisjuhlakonsertti pidettiin maaliskuussa 1967. Väinö Hynninen kirjoitti asiasta päiväkirjaansa, johon päätyi myös Uusimaassa ollut juttu. Konsertti alkoi kuoron ensimmäisen laulunjohtajan Aulis Sallisen Pukkilan Mieskuorolle säveltämällä kappaleella Missa Aurorae.
kurssit
ruoanvalmistus
Kanteleella 1930-luvun puolivälissä järjestettyjen keittokurssien osanottajat kuvattiin Kanteleen Osuusmeijerin asuinrakennuksen edessä. Kuvassa ovat Elsa Jaakkola (eturivi vas.), Lahja Heittola, Elli Taipale, Liisi Heittola (Heikkilä), Irja Rusila (Jantunen), Anni Eskola (Takala), Kaarina Halkilahti (Rusila), Rose Seppälä (Nouveau), Tyyne Mattila (kurssin opettaja), Maija Uotila, Elli Siltala, Emmi Taipale, Aino Majander (Perttilä) (takarivi vas.), Hilkka Roine (Kaunonen), Elli Vappula (Maijala), Irma Haapala, Terttu Brusila, Sirkka Koskinen (Sapu), Kyllikki Rusila (Kittelä), Aili Roine (Koskela) ja Hilja Tanskanen, jonka keittiössä kurssi pidettiin.
Mieskuoro järjesti yhdessä kirkkokuoron ja Mallusjoen torvisoittokunnan kanssa vappumatinean Savijoen seurantalolla vapunpäivänä 1973. Kuoroa johtanut Väinö Hynninen taltio konsertin tunnelmat päiväkirjaansa 1.5.1973: "Tyydytyksellä oli todettava, että kirkkokuoro vihdoinkin uskaltautui "maalliselle" linjalle ja näin saimme kerran yhteisvoimin esiintyä muuallakin kuin kirkossa." Teksti jatkuu: "Ilmojen haltija oli kerrankin suosinut meitä ja yleisöä kertyi melko mukavasti, arviolta vähän yli 200. Mieskuoron osuudessa ei suurempia hassauksia; "Kai muistat" ja Piippulaulu olivat kansaan meneviä. Yleisvaikutelma hyvä, kaikki laulajat mukana ja erikoinen kiitos vielä Tapio Saarikolle, joka Porvoosta asti lupautui taas kerran meitä säestämään." Mieskuoron säestäjänä toimi porvoolainen Tapio Saarikko, joka myös lauloi jonkin aikaa Pukkilan kuorossa. Mieskuoron vappuperinteisiin kuuluivat vierailut Pukkilan vanhainkodille, jossa asukkaat odottivat laulajia innolla. Vakiokuvioihin siellä kuuluivat muun muassa Ida Uotilan kiitospuhe ja pullakahvit. Muutaman kerran mieskuorolaiset esiintyivät vapun kunniaksi myös kunnantalon portailla.
Kuvia ja muita muistoja Pukkilan Mieskuoron tekemiltä retkiltä.
Pöytäkirja kesäkuussa 1993 pidetystä kokouksesta, jossa päätettiin kuoron virallisen toiminnan lopettamisesta. Kuoron nimiin jäi vain piano, jonka säilytyspaikaksi tuli nuorisoseurantalo Toimela. Kuoron historian viimeiseksi jääneen pöytäkirjan allekirjoittaneet kuorolaiset ovat Erkki Anttila, Pekka Samola, Heimo Tuiskunen, Erkki Rantalainen, Eino Lempälä, Olli Anttila, Väinö Hynninen, Jorma Seppälä, Pentti Lehtinen ja Toivo Synkkänen.
juhlat
Mieskuorolaiset toivat laulutervehdyksen kuoron jäsenen Tapani Kaikun 50-vuotisjuhliin.
Hynninen, Väinö
Kuva on otettu Väinö Hynnisen 50-vuotisjuhlissa vuonna 1983. Onnittelukäynnillä olevaa Pukkilan Mieskuoroa johtaa opettaja Arvo Räsänen. Hynniselle luovutettiin Mieskuoroliiton myöntämä kultainen ansiomerkki ja Sulasolin Päijät-Hämeen piirin viiri. Merkin ja viirin luovuttivat Jorma Seppälä ja Elmeri Eskola. Kuoron perinteisiin kuului laulaa kuorolaisten merkkipäivillä ja muissa perhejuhlissa.
nuottijulkaisut
Sallinen, Aulis
Kuoron ensimmäisenä laulunjohtajana toiminut Aulis Sallinen omisti lokakuussa 1959 Pukkilan Mieskuorolle teoksensa Missa Aurorae. Sitä esitettiin muun muassa kuoron juhlakonserteissa. Missa Aurorae on latinaa ja tarkoittaa suomennettuna aamuruskon messua. Kappaleen voi siten nimetä Aamumessuksi.
Aavikko, Keijo
Pukkilasta kotoisin ollut Keijo Aavikko luovutti marraskuussa 1980 Pukkilan Mieskuorolle oikeudet sävellyksensä ja sanoituksensa Muistojen ruusut esityskorvauksiin.
puhallinorkesterit
säännöt
orkesterit
Pukkilan Mieskuoron arkistomateriaalin välistä löytyneet Pukkilan Nuorisoseuran Torvisoittokunnan säännöt. Pukkilaan oli jo vuonna 1891 perustettu torvisoittokunta, jonka toiminta kuitenkin loppui 1800-luvun lopulla. Vuonna 1905 Pukkilan Nuorisoseura päätti elvyttää soittokunnan. Se nimettiin Pukkilan nuorisoseuran torvisoittokunnaksi. Soittokuntaa johti ainakin kanttori J.V. Marttinen. 1930-luvulla toiminta hiljeni, kunnes Pukkilan kanttoriksi tullut Reino Hovilainen herätti sen uudelleen henkiin. Soittokunnan toimintaan tulivat mukaan myös Orimattilan Mallusjoen torvisoittokunnan soittajat.
mainokset
kutsukortit
käsiohjelmat
Pukkilan Mieskuoron järjestämien tilaisuuksien käsiohjelmia. Kuoron kuva on vuodelta 1980. Kuvassa ovat Tapani Kaiku (eturivi vas.), tunnistamatta, Jorma Seppälä, Eino Lempälä, tunnistamatta, Heimo Tuiskunen. Takarivissä ovat Kauko Anttila (vas.), Arvo Räsänen, Johannes Hyypiä. Kuoroa johtaa Väinö Hynninen. Mäntsälän, Orimattilan ja Pukkilan mieskuorojen yhteiskonsertti järjestettiin vuonna 1961.
retket
Heinäkuussa 1965 mieskuoro teki kaksipäiväisen retken Lappeenrantaan, Imatralle sekä Puumalaan, jossa retkeläiset vierailivat Raita ja Väinö Hynnisen mökillä. Isännän päiväkirja (kuvassa) kertoo: "Yövyttiin allekirjoittaneen rantamökillä, saunottiin ja hieman laulettiinkin, vaikka I tenori olikin vähälukuisesti paikalla." Kuorolaisten ryhmäkuvassa Elmeri Eskola (vas.), Seppo Perttilä, Erkki Rantalainen, Jorma Seppälä, Ilmari Siltala, Niilo Salin ja Väinö Hynninen. Toisessa ryhmäkuvassa ovat lisäksi muun muassa Sirkka Lehtinen (edessä vas.), Aino Kotilainen (kolmas vas.) ja Raita Hynninen (oik.). Hynnisen pojista Antti on vasemmalla ja Pekka oikealla. Mieskuorolaiset puhuvat ryhmästään veljesporukkana, jonka vuosien mittaan tekemiä yhteisiä reissuja, kuoroharjoituksia ja esiintymisiä muistellaan yhä haikeudella.
Savijoen kirjaston kirjahankinnat 1901-1926
kirjastot
kirjat
Luettelo Pukkilan Savijoen piirikirjastoon hankituista kirjoista vuosina 1901-1926
Pukkilan Lainakirjaston ohjesääntö, jossa muun muassa sanotaan (kolmas pykälä): "Samalle henkilölle annetaan yksi teos kerrassaan paitsi poikkeus tiloissa kun kirjastonhoitaja tarpeelliseksi näkee pitkän matkan y.m. tähten lainata useamman mutta ei kumminkaan yli kolmen kappaleen." Ohjesäännöstä ei käy ilmi, koska se on laadittu.
Pukkilan kunnan kirjastolaitoksen säännöt, jotka on vahvistettu kunnanvaltuuston kokouksessa joulukuussa 1936. Säännöissä todetaan muun muassa, että "kantakirjaston hoitajan tulee pyrkiä herättämään harrastusta kirjaston käyttöön ja itseopiskeluun kirjastojen avulla".
toimintakertomukset
Pukkilan kunnankirjaston toimintakertomus vuodelta 1936. Johtokuntaan kuuluivat kansakouluopettaja J.G. Vuorela, kirkkoherra T.E. Aaltio, opettajatar Tellervo Tenhola ja kutojatar Impi Laine. Kirjasto toimi tulloin Karilan talon salissa. Kirjastonhoitajana oli leipuri Selma Karila. Kirjastossa oli vuoden alussa 267 nidettä ja uusia kirjoja hankittiin peräti 121 kappaletta. Kirjastoa käytti vuoden 1930 aikana 78 henkilöä. Heitä palvelitiin tiistaisin ja perjantaisin kello 18-20. Kantakirjaston lisäksi Pukkilassa oli kolme itsenäisesti toimivaa kyläkirjastoa, Kanteleen, Savijoen ja Torpin kirjastot.
Kuoronjohtaja Väinö Hynnisen päiväkirjamerkinnät ovat vuosilta 1961 ja 1962. Pukkilalaiset osallistuivat Sulasolin (Suomen Laulajain ja Soittajain Liitto ry) kirkkokonsertteihin.
Mieskuoro kävi laulamassa Helsingissä Pukkila-Seuran tilaisuudessa. Tunnelmat tallensi päiväkirjaansa kuoronjohtaja Väinö Hynninen.
Mieskuorossa laulaneen Olavi Brusilan säveltämä Sotaveteraanimarssi.
ilmoitukset
Porvoolaisessa sanomalehti Uusimaassa julkaistu mainos Pukkilan lainakirjaston hyväksi toimeenpantavista iltamista. Ilmoituksen julkaisuajankohta ei ole tiedossa. Pukkilan kunnallisen lainakirjaston perustamisen takana oli ensimmäiseksi kiertokoulunopettajaksi Pukkilaan vuonna 1871 valittu Johan Packlén. Packlén sai valtuutuksen hankkia kiertokoulun tarpeisiin kirjakokoelman, jota voidaan pitää sekä Pukkilan kunnallisen kirjaston että varsinkin kyläkirjastojen alkulähteenä. Pukkilassa oli jonkinlainen lainakirjakokoelma jo ennen kirjaston varsinaista perustamista. Siitä kertoo lainakirjaston johtokunnan vuonna 1893 pitämän kokouksen maininta "tarkastettiin ja järjestettiin kirjastossa ennestään löytyvät kelpokuntoiset kirjat". Kirjakokoelman säilytyspaikasta ei ole tietoa. Pukkilan yleinen lainakirjasto perustettiin Johan Packlénin aloitteesta. Hän toimi kuntakokouksen (nyk. kunnanvaltuusto) puheenjohtajana vuosina 1885-1892. Kirjastoa hallinnoi johtokunta, joka sai alkuvuonna 1892 tehtäväkseen varojen keräämisen lainakirjojen hankintaan. Myös kyliin, Savijoelle, Torppiin ja Kanteleelle perustettiin omat piiri- ja kyläkirjastot.
Pukkilan Mieskuoron sihteerin Pentti Melan laatima toimintakertomus vuodelta 1960. Huomaa myös sitä ennen oleva sivu: tuon kokouksen aiheena on ollut torvisoittokunnan puhaltimien sijoituspaikka.
merkit
rintamerkit
leimat
Kirkonkylän koululla opettajana toiminut kuorolainen Pentti Mela suunnitteli Pukkilan Mieskuorolle merkin, johon on kuvattu muun muassa nuottiavaimen kuva. Tunnuksesta valmistettiin muun muassa rintamerkkejä ja leimasin. Kuoron nimikkomerkkiä hyödynnettiin myös koristeena juhlakonserteissa. Mieskuoron toiminta päättyi vuonna 1993. Viimeisessä pöytäkirjassa todetaan muun muassa: "Kuoron merkkejä on jäljellä 2 kpl, ne jätetään arkistoon". Merkin lisäksi Pentti Mela suunnitteli Mieskuorolle viirin.
häät
vihkiparit
morsiamet
sulhaset
Hilari Hautalan ja Mandi Sävelkorven häät Taka-Hautalassa Naarkoskella vuonna 1908. Nuorenparin vihki Pukkilan kirkkoherra Iivari Wallenius (kuvassa morsiamen ja sulhasen välissä). Edessä vasemmalla torvi sylissä istuu kanttori J.V. Marttinen.
Mäntsälän, Orimattilan ja Pukkilan kuorojen yhteiskonsertti
konsertit
Mäntsälän, Orimattilan ja Pukkilan Mieskuorot järjestivät maaliskuussa 1961 yhteiskonsertin nuorisoseurantalo Toimelassa Pukkilassa. Kuoronjohtaja Väinö Hynninen tallensi Pukkilan kuoron kokoonpanon päiväkirjaansa.
kuoromusiikki
Tellervo Tenholan johtama Kanteleen Nuorisoseuran mieskuoro. Kuvassa Erkki Rousi (vas.), Vietti Heittola, Väinö Nurminen, Eino Lempälä, Reino Nieminen, Ilmari Siltala, Olavi Brusila, Elmeri Eskola, Lauri Tenhola, Tellervo Tenhola ja Mauno Heikkilä. Vuodesta 1925 toimineen nuorisoseuran sekakuoron rinnalle perustettiin vuonna 1937 mieskuoro. Kuorotoiminta jatkui 1960-luvun taitteeseen saakka. Kuoronjohtaja Tellervo Tenholan (1900-1994) valokuva on vuodelta 1984. Maalaus esittää Lauri Tenholaa (1895-1981), joka teki puolisonsa tapaan pitkän päivätyön Kanteleen Nuorisoseuran (nyk. Kanteleen Nuutit) eri harrastuspiireissä. Kolmannessa kuvassa Tellervo Tenholan kanssa muistojen albumia selailevat Yrjö Siltala (vas.) ja Timo Tenhola. 1980-luvun kuvat on ottanut Virpi Kallio.
Sotaan lähdön muistokiven paljastusjuhla
sotaveteraanit
sotahistoria
Sotaan lähdön muistokivi paljastettiin toukokuussa 1983 Pukkilan Kirkonkylässä nuorisoseurantalo Toimelan pihalla. Muistokivi on Savijoelta tuotu luonnonkivi, johon kiinnitetyssä laatassa todetaan: "Tältä paikalta lähtivät Pukkilan miehet puolustamaan isänmaataan 13.10.1939 ja jatkosotaan 18.6.1941". Kuvat kertovat muistokiven paljastustilaisuudesta. Paljastuspuheen piti pukkilalainen sotaveteraani Jaakko Kontula (ensimmäinen kuva). Hän kuului reserviläisiin, jotka lähtivät Toimelan mäeltä talvisotaan. Muistokivi luovutettiin Pukkilan Nuorisoseuran hoitoon (toinen kuva). Luovutuspuhetta pitämässä yhdistyksen puheenjohtaja, sotaveteraani Kauno Mäenrinta, oikealla nuorisoseuran edustajat Pirkko Clewer ja Väinö Hynninen. Kunniavartiossa seisoivat jääkärit Juha Nykopp (vas.) ja Petri Mälkiä. Paljastusjuhlan jälkeen sotaveteraanit ja juhlayleisö marssivat muistokiveltä sankarihaudalle. Veteraanien seppeleen sankarikaudalle laskivat Heikki Piispa ja Kauno Mäenrinta ja seurakunnan ja kunnan seppeleen Pentti Anttila ja Aaro Mäenrinta. Sankarihaudalta juhlaväki siirtyi päiväjuhlaan seurakuntakodille. Muistokiven alue nimettiin 1980-luvulla Veteraanipuistoksi. Aiemmin Isonmännyntienä tunnettu, Toimelan ohi kulkeva tie muutettiin vuonna 1997 - pitkän kunnallispoliittisen väännön jälkeen - Veteraanitieksi. Muistokivellä otetussa talkooporukan ryhmäkuvassa ovat veteraanit Pekka Rousi (vas.), Usko Sarvaala, Kauno Mäenrinta, Viljo Savela, Viljo Kinnari, Heikki Piispa ja Pentti Lehtinen.
kunniamerkit
Puolustusvoimat ryhtyi vuonna 1986 jakamaan rintamaveteraanien tammenlehvämerkkiä. Sen voi saada rintamaveteraani, jolle on myönnetty rintamasotilas- tai rintamapalvelustunnus tahi ulkomaalaisen rintamasotilastunnus. Ensimmäinen kuva on otettu vuonna 1986 Pukkilan seurakuntakodilla järjestetystä tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkkijonosta tunnistettu Toivo Ovaska (kolmas oik.), Veikko Hukka, Aate Ahola, Erkki Rantalainen sekä Valdemar Clewer (vas.). Toisessa kuvassa ovat Pauli Alander (vas.), Mauno Heikkilä (kolmas vas.) ja Veikko Taipale (neljäs vas.).Kolmas kuva on niin ikään tammenlehvämerkkien jakotilaisuudesta. Merkit jakoi Itä-Uudenmaan Sotilaspiirin esikuntapäällikkö, everstiluutnantti Kurt Lindeman. Lindeman oli aikoinaan huippu-urheilija. Lisätietoja http://fi.wikipedia.org/wiki/Kurt_Lindeman