Nummen sivukirjasto n. 1960-luvulla, Turun kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Turku
1960-luku
sivukirjastot
kirjastorakennukset
Nummen sivukirjasto on perustettu 1910. Se kuului silloin Kaarinan kuntaan, mutta kuntaliitoksen myötä 1939 alue liitettiin Turkuun. Kirjasto sijaitsi yksityisen omistamassa puutalossa Chorellinkadulla. Kirjastolla oli käytössä alakerrassa n.150 neliötä. Kirjasto toimi vuoteen 1972, jolloin uusi Nummen kirjasto rakennettiin Töykkälänkadulle. Uudessa kirjastossa oli tilaa 800 neliötä.
Turun kaupunginkirjasto
Nousiainen
1990-luku
rakentaminen
tiet
alikulut
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
1980-luku
koulut
koulurakennukset
pihat
purkaminen (osiin)
Nummen vanha koulurakennus juuri ennen purkamista ja purkuvaiheesta.
2010-luku
yritykset
rakennukset
taajamat
Nummentien liikekiinteistössä toimivat Nousiaisten kebab pizzeria, Nousten pyörä sekä Nousiaisten kunnan tekninen osasto. Mynämäen-Nousiaisten Osuuspankki seuraavassa rakennuksessa oikealla.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön kysyttävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
naimakaupat
oikeudenmukaisuus
perinnöt
väkivaltaiset tapahtumat
Kivi, Aleksis
Kirjastot.fi
Nun fanget an, ein guts Liedlein zu singen
renessanssi 1590-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Hassler, Hans Leo
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Baudis, Harald
Berliner Motettenchor
Nunnans testamente : (Funnet i Nådendal)
Naantali
kaunokirjallisuus
Ljundberg, Eva
Keitele
valokuvat
nuohoojat
Paananen, Wellamo
Nuohooja Antti Karttunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1976.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
nuoret
Nuoret kylässä. Vasemmalla Yrjö Kupias. Oikealla Raija Eevala(?) ja hänen vieressä Anne Laukkanen. Vuosiluku tuntematon.
polkupyörät
miehet
Nuoret miehet poseeraavat vanhalla kylän raitilla polkupyöriensä kanssa. Vasemmalla Arvo Mäkelä.
tapahtumat
1970-luku
Nuorison taidetapahtumapäivä. Lauluyhtye 7-12-vuotiaat: Takana vasemmalta Heikki Jalkanen, Timo Nykänen ja Jaana Kokkonen. He lauloivat Peppi Pitkätossun. Edessä säesti pianolla Jyrki Aarnos. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.2.1978.
Vehmaa
Rautila
1940-luku
sisustus
naisten vaatetus
Iisalmi
1920-luku
Alariviä vasemmalta alkaen Hilkka Koivula, Elin Wahlfors-Valkola, Anni Halonen, Kaisa Heikkinen ja Kaarina Niskanen (Lappalainen). Takaa vasemmalta Hilda Rönkä, Elsa Jääskeläinen, Saimi Koponen, Siiri Taskinen, Aune Niskanen, Fanny Kostian ja Iida Kesiö.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Nuori Suomi - Päivälehden joulualbumi 3 1893
Reijonen
Juha
Päivälehden joulualbumista vuodelta 1893 löytyy mm. Juha Reijosen kirjoitus. Juho Reijonen syntyi Nurmeksessa vuonna 1855. Hän oli nuorsuomalainen pappi ja ensimmäisiä suomenkielisiä kirjailijoita. Reijonen vihittiin papiksi vuonna 1881. Sen jonka jälkeen hän toimi lukuisissa seurakunnissa. Vuonna 1891 Reijonen valittiin Virolahden kappalaiseksi. Vuosina 1881-1905 Reijonen julkaisi kymmenittäin kertomuksia, joissa hän kuvasi pohjoiskarjalaista ja paikallista rahvasta.
Päivälehden toimitus (toim.)
Päivälehden kirjapaino
Manni, Tarmo
henkilöhistoria
Saarijärvi
näyttelijät
99.1. (ykl)
Tapper, Harri
Keuruun kaupunginkirjasto
Lassila, Maiju
lotat
Kuvan takana teksti: "Muisto eräältä lotalta 15.10.1920."
Nuori Narkaus ja sota. Käsikirjoitus syyskuu 1939 Korpisotaa. Osa käsikirjoituksesta heinäkuu 1940
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
sotakirjallisuus
talvisota
katkeruus
tuberkuloosi
Digitoitu dokumentti sisältää novellin Nuori Narkaus ja sota sekä osan romaanin Korpisotaa käsikirjoituksesta. Teksti on kirjoitettu lyijy- ja kosmoskynällä kansiltaan violetinväriseen, 16 cm leveään kouluvihkoon. Vihkon kannessa valkoisella lapulla "no. 462". Paperi on osittain kastunut, jolloin kosmoskynän väri on levinnyt. Vihkon takakannessa merkintä "Piippolassa 11. päivänä heinäkuuta 1940". Vihko on otsikoitu Sotakuvausta (juttu jatkuu). Novellissa Nuori Narkaus ja sota kuolemansairas, tuberkuloottinen nuorimies iloitsee kohtalontovereistaan, miehistä, jotka joutuvat sotaan ja ehkä kaatuvatkin siellä. Näin henkilökohtainen kärsimys ja haavekuvat muuttuvat katkeruudesta osaksi laajempaa merkitystä eli kunniallista kuolemaa taistelukentällä. Laajuus 11 sivua Kirjoitupaikka ja -aika Leskelä 23.9.1939 Nuori Narkaus ja sota on ilmestynyt kokoelmassa Ihmiselon karvas ihanuus (Otava 1940), se sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989). Korpisotaa on kollektiiviromaani talvisodan taisteluista, sotilaiden selviytymistaistelusta niin vihollista kuin armotonta talvista luontoakin vastaan. Vihkossa on kolme osaa, joissa 17 sivua, viisi sivua ja kaksi sivua. Kirjoitusaika 10.7.1940, 11.7.1940, 5.7.1940 Korpisotaa ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1940 (Otava). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään aineiston tekijänoikeuksien omistajalta.
Ikkala, Ilta
Nuori Suomi 1-3 : novelleja ja kertomuksia
1880-luku
Nuori Suomi, osat 1-3, sisältää kolme novellia: 1. Aarne: Kahdeksan tunnin kokemukset; 2. Aleksis Raunio: Mammonan orjuus; 3. Aarne: Sokea. Aarne on nimimerkki, jonka oikea nimi oli Alexandra Gripenberg. Hän oli 1857 Kurkijoella syntynyt ja 1913 Helsingissä kuollut suomalainen naisasianainen. Aleksis Raunio oli taas Alexander Ramstedtin (1848-1889) nimimerkki. Lähde: Wikipedia
Gripenberg, Aleksandra
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 NUO
G. W. Edlund
Ramstedt, Alexander
Nuoria metsänleimaajia Orimattilan leimausmestaruuskilpailussa vuonna 1961
leimaus
metsät
kilpailut
pojat
Orimattilan kaupunginkirjasto
urheilijat
Keiteleen nousevaa urheilijapolvea: takana vasemmalla Toivo Saastamoinen ja Jukka Samppala, edessä vasemmalla Arto Tikkanen, Ari Tikkanen, Heikki Hokkanen ja Timo Raatikainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.7.1972.
Nuoriso - erityisryhmä. 4H-työllä tavoitteisiin
4H-kerhot
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1977
Välimaa, Junno
seurakunnat
Nuoriso-ohjaaja Martti Tupelin. Vuosiluku tuntematon.
henkilövalokuvaus
vaatteet
kampaukset
Kuvasta tunnistettu takaa vasemmalta toisena Yrjö Hyrylä Naarkoskelta, toiselta riviltä ylhäältä vasemmalla toisena Alli Heikkilä (Virtanen) ja alarivistä vasemmalta toisena Ida Selvenius (Oksa). Kuva on otettu vuonna 1926. Vaatetus ja hiusmallit ovat ajan mukaisia.
ihmiset
kirkkorakennukset
Nuorisoa ryhmäkuvassa Pukkilan kirkon rappusilla.
Pukkilan kunnankirjasto
Joensuu
kirjastot
lastenkirjastot
henkilöt
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin. Jäsenmaksuluettelosta löytyy seuraavia nimiä: Wegelius, Collan, Pipinen, Elo, Mamantoff, Hirvonen, Malmström, Watanen, Wirtanen, Rancken, Teittinen, Hallman...
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
asiakirjat
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiinJoensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
huvitilaisuudet
Kyltistä ja kansallispuvuista päätellen kuvassa saattaisi olla Pukkilan Nuorisoseuran jäseniä maakuntajuhlilla tai suvipäivillä.
järjestöt
nuorisoseurat
Joensuun nuorisoseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
näytelmät
näyttämöpuvut
lavasteet
näyttämöt
rooliasut
harrastajanäyttelijät
harrastajateatterit
Pukkilan nuorisoseuran esittämä Pastori Jussilainen -näytelmä 1960-luvulta. Ensimmäisessä kuvassa Pertti Hyrylä (vas.), Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa) ja Taisto Korström. Toisessa kuvassa ensimmäisessä rivissä Riitta Mäkelä (vas), Riitta Karila, Irmeli Hannula, Juhani Eskola, Anneli Sainio ja tunnistamatta. Toisessa rivissä Leo Clewer (vas.), Taisto Korström, Pertti Hyrylä ja Osmo Mikkola. Kolmannessa kuvassa Pertti Hyrylä (vas.), Irmeli Hannula ja Aina Kuusimurto. Neljännessä kuvassa Väinö Hynninen (vas.), Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa) ja Juhani Eskola. Viidennessä kuvassa eturivissä Irmeli Hannula (vas.), Väinö Hynninen, Anneli Sainio, Niemi (etunimi ei tiedossa), Taisto Korström ja Laurila (etunimi ei tiedossa). Takarivissä Pertti Hyrylä (vas.), Riitta Karila, Aina Kuusimurto, Leo Clewer ja Juhani Eskola.
puhallinorkesterit
säännöt
orkesterit
Pukkilan Mieskuoron arkistomateriaalin välistä löytyneet Pukkilan Nuorisoseuran Torvisoittokunnan säännöt. Pukkilaan oli jo vuonna 1891 perustettu torvisoittokunta, jonka toiminta kuitenkin loppui 1800-luvun lopulla. Vuonna 1905 Pukkilan Nuorisoseura päätti elvyttää soittokunnan. Se nimettiin Pukkilan nuorisoseuran torvisoittokunnaksi. Soittokuntaa johti ainakin kanttori J.V. Marttinen. 1930-luvulla toiminta hiljeni, kunnes Pukkilan kanttoriksi tullut Reino Hovilainen herätti sen uudelleen henkiin. Soittokunnan toimintaan tulivat mukaan myös Orimattilan Mallusjoen torvisoittokunnan soittajat.
nuorisoseurantalot
seurantalot
julkiset rakennukset
puurakennukset
Nuorisoseurantalo Toimela Pukkilan Kirkonkylässä. Pertti Mäkelä kuvasi Toimelan Pukkilan Kirkonkylässä vähän ennen kuin talo purettiin. Värikuvat ovat lokakuulta 1974. Mustavalkoiset valokuvat on otettu muutama vuosikymmen aiemmin. Kuvissa poseeraavat Martti Mäkelä (asepuku) yksinään ja yhdessä Antero Simolinin kanssa sekä kanttori Marttisen johtama kuoro. Sekakuoron kuva on vuodelta 1911. Talvella otetun kuvan ottoajankohta ei ole tiedossa.
Pukkila -- Kantele
hiihto
hiihtäjät
Nuorisoseuraviesti kulki kylästä toiseen. Kuvassa Kanteleen Nuorisoseuran edustajat Kirsti Ojala (Paukkula), Pirkko Otama (Takala), Erkki Rousi, seuraava henkilö tunnistamatta, Toivo Jukuri ja Mauno Heikkilä lähdössä Juornaankylään. Kuva on otettu Heikkilän pihassa.
Pohjois-Karjala
Pielisjärvi
Kylänlahti
Pielisjärven kansanopisto
kirkon nuorisotyö
evankelis-luterilainen kirkko
käsiohjelmat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
leirit
Hamulan nuorten leiriläisiä odottamassa laivaretkelle pääsyä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 5.7.1968.
Nuorten miesten ”kokoontumisajot” Isolla-Aholla
Sotien jälkeen polkupyörä oli yleisin kulkuneuvo. Kuvassa nuorten miesten ”kokoontumisajot” Isolla-Aholla. Kuva Viljami Jääskeläinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Junnas
Kettukoski
Juutuanjoki
Sikovuono
Inkalahti
Birgittalahti
Martinkanava
Valle, Maria
Valle, Paavali
Junnas, Hannu
Junnas, Matti
Korppila, Oskari
Korppila, Matti
Waenerberg, Uno
Valle, Martti
Itkonen, Tuomo
Halme, Alina
nuottakalastus
kalastus
koulunkäynti
juurityöt
juuriköysi
Männyn juurista valmistettiin juuriköyttä nuotan vetoköydeksi. Juuriköysi oli pehmeää ja kevyttä verrattuna Norjasta tuotuun karkeaan hamppuköyteen. Nuottaus oli jokapäiväistä puuhaa Inga Vallen kotona Sikovuonossa. Nuottaukseen osallistui koko perhe. Vain koira jätettiin rannalle. Nuottakalat kuivattiin kuivausvartaissa talvea varten. Taimenta saatiin pitkälläsiimalla ja saaliit myytiin etukäteen tilanneille. Koulua käytiin Inarissa kahdessa vuorossa, koska koulu oli yksiopettajainen ja käytössä oli vain yksi luokkahuone. Oli pikkukoulu ja isokoulu. Koulun yhteydessä oli lisäksi asuntola, jossa asuntolaoppilaille tarjottiin ruoat. Muut oppilaat toivat eväät kotoa. Opettaja Alina Halme oli mukava, eikä häntä tarvinnut pelätä, vaikka kielen kanssa oli joskus ongelmia. Monet oppilaista eivät osanneet kouluun tullessaan ollenkaan suomenkieltä.
Valle, Inga
Airamo, Tuula
Nurmeksen kauppalan Kansakoulun vihkiäiset
Nurmes
Nurmeksen kauppala
kansakoulu
Keskuskansakoulu
Nurmeksen Musiikkiyhdistyksen mieskuoro
JR 3:n soittokunta
Nurmeksen maalaiskunnan palojärjestys : palolaki ja palosääntö
palotoimi
pelastustoimi
lainsäädäntö
ohjesäännöt
Julkaisu sisältää Nurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuuston hyväksymän ja Kuopion lääninhallituksen vahvistaman palojärjestyksen sekä vuonna 1933 säädetyn palolain ja palosäännön.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.2 NUR
paikallishistoriat
joulu
joululehdet
Nurmijärvi
Nurmijärvi : Nurmijärvi-seura
Nuuttilan pihalla kesällä 1934 istuvat Lyydia Nuuttila (vas.), Alli Nuuttila, Katri Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä, Eino Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä ja Eemil Nuuttila.
Nya mål och medel : några tankar om biblioteket och dess betydelse vid upplysningsarbetet
kirjastonhoito
Skrifter utgifna af Svenska folkskolans vänner, Häft. 69 Biblioteksserien, 1
Holmberg, Einar
Svenska Folkskolans Vänner