henkilöt
perheet
Pyhäntä, Lamujärvi
Nygrenin perhe Korpelaisessa heinäkuussa 1958.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
pääkirjoitukset
aikauslehdet
Nykyaika
Lukijalle-kirjoitus Kasimir ja Eino Leinon julkaiseman Nykyaika-lehden näytenumerosta. Kirjoituksessa kuvaillaan veljesten hyvin laajaa ja kunnianhimoista tavoitetta tuoda esille kotimaan keskeisimmät ilmiöt kaikilta aloilta ja johdattaa lukija myös eurooppalaisten näkökulmien ääreen. Nykyaika ilmestyi vuosina 1898-1899.
Leino, Kasimir
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta elo-marraskuu 1941 Kirje marraskuu 1941
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
jatkosota
sankarivainaja
uskottomuus
lotat
Digitoitu dokumentti on ruskehtava ruudullinen taskulehtiö, joka on kirjoitettu sekä lyijy- että kosmoskynällä. Lehtiö sisältää novellien käsikirjoituksia kokoelmasta Nykyaikaa (Otava 1942). Novellissa Vanki hevoskersantti Tannertöminä odottaa levottomana lauttaa viemään asevelvolliset ja hevoset järven yli. Moottorivene tuo lotjaa, jossa on venäläisiä sotavankeja. Kun haavoittunutta vankia kannetaan maihin, tämä ryntää nuotion luokse lämmittelemään. Toinen kantajista suuttuu, mutta toinen ihailee vangin uskallusta ja tarjoaa tälle tupakan. Katkelma alkaa kesken tekstin. Laajuus kahdeksan sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 8.8.1941 Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novelli Miina ja helvetinkone kuvaa asemasodan arkea miehitetyssä Karjalassa. Sotamies näkee toisen sotilaan viikatteen osuvan kesken heinänteon miinaan, eikä miehestä jää mitään jäljelle. Hän oivaltaa silloin, ettei mitään rauhaa ole, se on vain näennäistä. Bunkkerissa sotamies kuulee tikitystä epäillen vihollisen asettaneen helvetinkoneen, jonka kellolaite tikittää. Hän ryntää ulos, kunnes muistaa kuulleensa tuon äänen ennenkin. Kyseessä oli vain hyönteinen, seinäseppä, jota kutsutaan kuolemankelloksi. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 15.8.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (41/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Syysilta teltassa sotamiehet tappavat aikaa kosteassa teltassa hiirien seassa. Miehet profetoivat sodan loppumista ja kirjuri suunnittelee omatekoista kunniamerkkiä, Lonkan ristiä, mutta asetoverit muistuttavat paljon yleisemmästä rististä niille, jotka ovat päässeet perille sankarivainajan hautaan. Miehet keksivät vaihtoehtoisia tapoja keittää kahvit. Kahvi virkistää profetoimaan, että sota loppuu pian, mutta niin on ennustettu usein ennenkin. Sotamies miettii, että rauhan työhön ei tahdo löytyä polttoainetta, mutta ihmisten tappamiseen kyllä säästelemättä. Laajuus 9 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 12.9.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (45/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellissa Pyhiinvaellus autosotamies ottaa kyytiin lääkintälotan, joka on menossa katsomaan sulhasensa hautaa. Tulee ilta ja partisaanivaaran takia he joutuvat yöpymään tyhjässä automiesten majapaikassa. Lotta ja sotamies viettävät yön yhdessä, ja vaikka lotta on aamulla katuvainen, miehen mielestä sota muutenkin sysää kaikki arvot pois paikoiltaan ja tapahtuu laskemattomia asioita. Lopussa mies miettii, näkeekö hän enää tyttöä, jolle hänellä oli vakavaa sanottavaa. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 13.10.1941 Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Sotamies kyntää on tarina sotamiehestä, joka kyntää aurallaan maata ja katselee sodan tuhoamaa maisemaa. Tapahtumapaikkana on rajantakainen Karjala, tarkasti ottaen Lonkka ja siinä viitataan Martiskaan ja Lönnrotiin. Sotilaan mielestä auran jälki on sittenkin väkevämpi kuin pommin. Haanpää on tulkinnut väärin nimen Martiska puhuessaan Martiska-muorista laulamassa Lönnrotille. Lonkan suuri runonlaulaja Martiska Karjalainen oli partasuu uros, joka porovarkauden takia tuomittiin Oulussa ja kuoli vankeudessa Helsingissä. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 16.10.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Kuluttajain lehdessä (48/1941). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellien Sotamies kyntää ja Loma välissä on kuuden rivin muistiinpano rintaman tosielämästä. Kenttäapteekkari sanoo Lonkassa Martalle, että "en minä enää sinusta välitä, sinä olet aina tiellä kädet levällään, että kolonna seisattukoon minun perääni". Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 2.11.1941. Loma on novelli sotamiehestä, joka on lähdössä lomalle. Junassa mies kuulee jonkun olevan huolissaan naisten moraalista, nämä kun roikkuvat saksalaisten kainalossa ja iskevät silmää jopa ryssäsotavangeille. Miehelle asia ei kuulu, hän on menossa tapaamaan vaimoansa Lyyliä. Mies päättää yllättää vaimonsa ja löytää tämän istumasta toisen miehen polvella. Mies suuttuu ja suuntaa kapakkaan räyhäämään, hän alkaa kaivata ikuista sotaa ja aseveljiensä seuraa. Hän kuitenkin ajattelee olevansa myös itse syyllinen. Jos hän olisi soittanut etukäteen, vaimo olisi ottanut hänet asianmukaisesti vastaan. Mies ei enää edellytä ehdotonta uskollisuutta, vaan sitä, ettei hänen tarvitsisi tietää pettämisestä. Laajuus 27 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 19.-23.11.1941 Julkaistu ensimmäisen kerran Seurassa (5/1942). Sisältyy teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989). Novellin Loma teksti keskeytyy kesken virkkeen, kun Haanpää kirjoittaa kirjeen vaimolleen. Syynä oli se, että hän oli kotipuolen lomalaisen ilmoituksesta saanut tiedon, että "sinun eukkosihan on paksuna". Tyly kirjeteksti sisältää vakuutuksen, ettei Haanpää tahdo isäksi, koska jälkeläisten saattaminen maailmaan on rikos, josta hän itse on kärsinyt Jobin tavoin vanhempiensa takia. Hän kehottaa Ailia teettämään abortin. Kirjettä ei ole ehkä koskaan lähetetty. Laajuus kuusi sivua Kirjoituspaikka ja -aika 19.11.1941 Julkaistu teoksessa Hurja. Pentti Haanpään muistiinmerkinnät 1940-1954 (Into 2015).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Nykyaikaa. Osa käsikirjoituksesta huhti-lokakuu 1942
novellit
sotakirjallisuus
Digitoitu dokumentti on keskikokoinen kellanruskeakantinen ruutulehtiö. Se sisältää novellikäsikirjoituksia sekä luonnoksia novelleiksi. Kirjeet on kertomus vääpeli Sohjusta, joka on kirjeenvaihdossa Kirje-Kaarinan kanssa. Sohju epäilee, että hän taitaa olla vain yksi monista kirjekumppaneista. Sohju lähtee lomalle. Kotona käytyään ja nähtyään sairastelevan vaimon ja tuskastuttavat lapset, hän suuntaa kaupunkiin. Kaarina yhyttää Sohjun asemalla ja vie tämän kotiinsa, jossa on myös vanha palvelijatar. Vanhus pyytää Sohjua, ettei tämä kajoaisi Kaarinaan, Suur-Suomen tyttöön. Sohju viettää yön hotellissa ja tuntee eksistentiaalista yksinäisyyttä: sosiaaliset siteet ovat liian vahvat uusille romanttisille avauksille. Monen miehen kanssa kirjeenvaihtoa harrastavan naisen motiivi esiintyy täyteläisempänä Yhdeksän miehen saappaiden (1945) Kirje-Katariinassa; tämä Kaarina on vaatimaton alkujuttu. Laajuus 16 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 22.7.1942 Luonnoksia novelleihin Makuusäkki ja Sotavankileiri. Näistä jälkimmäistä ei sisällytetty Nykyaikaa-kokoelmaan. Laajuus neljä sivua Kirjoitusaika 17.8.1942 Novellissa Makuusäkki sotamies Rimpi ampuu korsun ulkopuolella teeren, mutta nähtyään samalla hirvisonnin, rupeaa jäljestämään sitä. Ammuttuaan hirven Rimpi kääriytyy pakkasessa nylkemäänsä taljaan ja aamulla huomaa olevansa vankina kutistuneen taljan sisällä. Rimpi leikkaa itsensä vapaaksi puukolla, ottaa mukaansa ison kuorman hirvenlihaa ja hiihtelee takaisin. Paavo Haavikko on käyttänyt Rauta-ajassa (1982) Lemmingin hirvenhiihdon episodissa samaa hirvennahan sisään puristuvan miehen motiivia. Laajuus 23 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Lonkka 31.8.1942 Makuusäkki on ilmestynyt ensimmäisen kerran vuonna 1942 julkaisussa Työväen Joululehti. Novellissa Tuokioita kaksi sotilasta, isäntä ja hänen entinen renkinsä, kohtaavat Karjalan korvessa. Isännällä on nälkä, mutta rengillä on vain ammuksia. Renki kuitenkin antaa isännälle kuolleelta venäläiseltä otettua tupakkaa. Myöhemmin tykistökeskitys keskeyttää rengin pokeripelin ja tämä hakee turvaa poterosta. Rengin päälle tupsahtaa samainen isäntä, joka itse asiassa on poteron kaivanutkin, eikä hunsvottimainen renki. Nimimotiivin mukaisesti tuokio jää molempien mieleen. Laajuus 12 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Piippola 10.10.1942 Tuokioita on ilmestynyt ensimmäisen kerran julkaisussa Aseveli (nro 51-52/1942). Korpimailla on kertomus emäntä Anna Teerivaarasta, joka odottaa miestään Tuomasta savotoilta kotiin jouluksi. Mies tulee tytär mukanaan, eletään vuoden 1938 vaatimatonta jouluidylliä. Seuraavana vuonna, talvisodan alussa, heidät evakuoidaan sodan tieltä. Rauhan tultua perhe huomaa, että heidän nautansa on jätetty nääntymään. Onneksi saadaan uusi lehmä vasikoineen, mutta kun mökin viereen tehdään huoltotie jatkosodan joukoille, Anna tuntee korpi-idyllin tuhoutuneen. Mies ja tytär kokevat sen nykyajan tulemisena. Laajuus 22 sivua Novellissa ei ole päiväystä, koska se katkeaa kesken lyhyeen kappaleeseen: "Ja se oli"! Korpimailla on ilmestynyt ensimäisen kerran vuonna 1942 vuotuisjulkaisussa Työläisnuorison Joululehti. Kaikki novellit ovat ilmestyneet teoksessa Nykyaikaa (Otava 1942), ja ne sisältyvät teokseen Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Nykyisen romaanin tarkoitusperästä.
romaanit
käsikirjoitukset
esitelmät
Ilmeisesti keskeneräinen esitelmän käsikirjoitusluonnos. Aineistossa on esitelmän loppuosasta kaksi eri versiota.
Minna Canth
Luoma-aho, Heino
Keuruun kaupunginkirjasto
keinutuolit
Laine, Eetu
Nakkila
Taitajassa vuonna 2006 julkaistu artikkeli nakkilalaisesta keinutuolimestarista Eetu Laineesta. Kuvat: Heidi Cavén.
Cavén, Heidi
Nakkilan kunnankirjasto
lehdistö
sanomalehdet
historia
Oulu
Nyyrikki on Suomen vanhin ja ainoa edelleen ilmestyvä kaunokirjallinen viikkolehti. Lehden perusti 1904 paremmin Kalevan isänä tunnettu Juho Raappana, jonka pontimena olivat isänmaalliset tavoitteet: rahvasta tulisi opettaa lukemaan maailmankirjallisuuden klassikoita. Sittemmin lehden linja muovautui viihteellisempään ja suomalaiskeskeisempään suuntaan. Nyyrikin sisältö koostui pääasiassa romaaneista, novelleista ja runoista, ja se onkin ollut monen tunnetun, jos kohta salanimellä kirjoittaneen kirjailijan tulonlähde. Esimerkiksi Kalle Päätalo, Uuno Kailas ja Timo K. Mukka ovat kuuluneet lehden avustajakuntaan.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Pohjois-Karjala
nuorisoseurat
aikakauslehdet
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1909 numeron 6 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan kevätlehti. Se sisältää mm. tietoa Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vaiheista vuosilta 1894-1909 sekä Pohjois-Karjalaan liittyviä runoja ja kertomuksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.63 NYY
Sanomalehti-osuuskunta Nuori Karjala
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1910 numerot 6, 7 ja 8 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan julkaisu. Se sisältää nuorisoseuraliikkeeseen liittyvien artikkeleiden lisäksi:: Rafael Engelbergin Suomen huoli -juhlarunon Pohjois-Karjalan laulu- soitto ja urheilujuhlaan Niittylahdella kesällä 1910; Mikko V. Erich: Kansanopistojemme merkityksestä nykyhetkellä; Konst. Siitoin: Poimintoja kalastusnevojen valmistamisesta ja kalastuksesta Pielisellä; Artikkelit Pielisjoen kanavan vihkijuhlasta ja Pohjois-Karjalan kansanopistorakennuksen historiasta Niittylahdessa.
Nuori Karjala
renessanssi 1500-luku laulumusiikki laulut kuoromusiikki
Laulun levytys julkaistu alunperin 1954 äänilevyllä: Das deutche Lied / Hans Leo Hassler& Leonhard Lechner. - Alkuperäisen levyjulkaisun tuotetunnus: 14010 APM
Lechner, Leonhard
Archiv Produktion des Musikhistorischen Studios der Deutschen Grammophon Gesellschaft
Arndt, Günther
Lohse, Wolfgang
Steinke, Alfred
Berliner Motettenchor
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 21.9.1961 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
O. E. Tudeerin kirje Minna Canthille 23.1.1895.
artikkelit
kirjeet
Valvoja
Oskar Emil Tudeer
O. Y. Hämeen sitomo ja konttorikirjatehdas
sitomot
kirjapainoala
kustannusala
teollisuuslaitokset
tehtaat
Hämeenlinna
1910-luku
Hämeen sitomo- ja konttorikirjatehdas syntyi vuonna 1909, kun Hattulan konttorikirjatehtaan omistaja V. Elfving ja Hämeenlinnan uuden kirjansitomon omistajat Arvi A. Karisto ja Kusti Laurela yhdistivät liiketoimintansa. Yhtiön tehdas sijaitsi Myllymäessä, nykyisen Turuntien varrella tontilla nro 237. Yhtiöllä oli 30–40 työntekijää, ja se tuotti vuodessa lähes 300 000 sidottua tai nidottua kirjaa. Sitomolla oli käytössään sähköllä toimivat nitomis- ja taittamiskoneet, jotka olivat tuolloin ainoat koko sisämaassa. Vuonna 1917 Arvi A. Karisto muutti kustannusliikkeensä osakeyhtiöksi, johon Hämeen sitomo ja konttorikirjatehdas yhdistettiin, samoin kuin Hämeenlinnan uusi kirjapaino.
Julkaistu painettuna: Suomalainen Kirjakauppa O.-Y.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Braxen, O.J.
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
valokuvat
kirjastonhoitajat
opettajat
kirjastot
henkilöstö
Opettaja O.J. Braxen, kirjastonhoitajana Iisalmen kaupunginkirjastossa vuosina 1878 - 1908.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia, aiheina mm. ihmiskasvot, arkkitehtuuri ja avaruus. Thomas Ruffin haastattelu: Gerald Matt. Teos on painettu sanomalehtipaperille. Liittyy näyttelyyn: Kunsthalle, Wien, 21.5. - 13.9. 2009.
Ruff, Thomas
Rikhardinkadun kirjasto
Fogle, Douglas
Forster, Kurt W.Schultz
Hug, Cathérine
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
juutalaiset
Odessa
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Mattelmäki, Juhani
Teos on taiteilijakirja. Pienen pyöreän pahvisen laatikon sisällä on 3 x 261 cm pituinen liuska rullalla. Käsin ladottu, linokuvoita (numeroita ja kirjaimia). Syväpainopaperi, kohopainomenetelmä. Tekijän signeeraama, ex. 2/10.
Fib, Tizzi
Öfverstyrelsen för landtmäteriet, kirje Viktor Lönnbohmille 18.6.1883
Lönnbohm, Viktor
brev
1883
1800-luku
1800-talet
Kirje, jossa Viktor Lönnbohm hyväksytään maanmittari A. Lönnbohmin oppilaaksi. Uppå derom gjord ansökning och med stöd af § 15 i Kejserliga förordningen om landtmäteri styrelsen i landet med mera af den 15. Maj 1848 varder Lyceisten Viktor Gabriel Walfrid Lönnbohm härmedelst antagen till elev för att af Kommissionslandtmätaren A. Lönnbohm i landtmäteri praktik och mätnings handlag vidare inöfvas. Helsingfors å Öfverstyrelsen för landtmäteriet, den 18. Juni 1883. Under Öfverdirektörens tjensteledighet: Niklas Hertz. Johan Grönholm
Hertz, Niklas
Grönholm, Johan
paikallishistoria
maatalous
Hauho
1700-luku
Hämäläisen (Tawast-Laenning) Christopher Herkepaeuksen väitöskirja Hauhon pitäjän historiasta ja taloudellisista oloista valmistui Turun Akatemiassa professori Pehr Kalmin johdolla vuonna 1756. Herkepaeus oli itse kotoisin Hauholta, missä hänen isänsä toimi nimismiehenä. Hän kuvailee mm. kotipitäjänsä sijaintia, historiaa, talouselämää, maanviljelystä, karjanhoitoa ja luonnonoloja. Lopuksi hän kertoo vielä hauholaisten luonteesta ja ulkonäöstä ja selostaa heidän kasvatustaan, vaatetustaan ja tapojaan. Herkepaeuksen väitöskirja on ilmestynyt vuosina 1956 ja 1981 suomenkielisinä käännöksinä, joista jälkimmäinen sisältää myös ruotsinkielisen alkutekstin. Teos on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -projektissa.
Herkepaeus, Christopher Andreae
Julkaistu kirjana: Åbo : tryckt hos direct. och kongl. boktr. i stor-förstend. Finland, Jacob Merckell, 1756.,http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p07-05_dissertationes_vol_2.pdf
Kansalliskirjasto
Kalm, Pehr
Ohitustien ja Naarkosken sillan rakentaminen
sillat
ohikulkutiet
rakentaminen
Asko Perttilän ottamia kuvia Naarkosken sillasta rakennusvaiheessa. Silta valmistui vuonna 1985. Alimmaisessa kuvassa on n. 1940-luvulla tehty, nykyään purettu turbiinikaappi.
Perttilä, Asko
Pukkilan kunnankirjasto
Ohitustien ja Naarkosken sillan vihkiäiset
avajaiset
vihkiminen
ihmiset
Naarkosken sillan vihkiäisissä vuonna 1985. Ensimmäisessä kuvassa nauhaa ovat leikkaamassa Esko Pekkarinen (vas.), kunnanvaltuuston puheenjohtaja Eino Saarikko, liikenneministeri Matti Luttinen, kunnanhallituksen puheenjohtaja Yrjö Siltala ja Tie- ja vesirakennushallituksen pääjohtaja Jouko Loikkanen. Toisessa kuvassa mm. Matti Luttinen (2. oik.) ja Yrjö Siltala (1. oik.). Tapahtumaan oli kutsuttu myös Mäntsälän ja Myrskylän kunnan edustajia.
Ohitustien sillan rakentamisvaihe kirkonkylän kohdalla
tiet
1950-luku
Ohitustien sillan rakentamisvaihe kirkonkylän kohdalla 24.5.1958.
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2005
Waahtera, Liisa
Ohjeita wankiwartioille Hämeenlinnan kuritushuoneessa
vangit
ohjeet
vankilat
Vanginvartijan ohjeet vuodelta 1877 sisältävät viisi pykälää, joista ensimmäisessä on lueteltu vanginvartijan kahdeksantoista velvollisuutta. Toisessa pykälässä on luettelo asioista, jotka on kielletty vanginvartijoilta. Muut pykälät käsittelevät mm. vartijoiden työaikaa, esimiesten tervehtimistä ja vankien käsittelyä pakotilanteissa. Ohjeet on allekirjoittanut vankilanjohtaja, asessori Petter Adolf Brofeldt (1843–1898), jolla oli valtakunnallisestikin merkittävä osuus Suomen vankeinhoidon uudistamisessa 1800-luvun loppupuolella. Brofeldt oli mukana myös Hämeenlinnan kunnallispolitiikassa.
Brofeldt, P. A.
Ohjelma Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin vuosijuhlassa 1940
Joensuu
suojeluskunnat
Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri
juhlat
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Ohjesäännöt Väkijuomain vähittäismyynti osakeyhtiölle Joensuussa
alkoholijuomat
myynti
myymälät
vähittäiskauppa
osakeyhtiöt
ohjesäännöt
1890-luku
Joensuulaiset kauppiaat M. G. Piipponen, J. Väyrynen, Matti Partanen ja I. Piiroinen olivat anoneet lupaa perustaa osakeyhtiö "Väkijuomain vähittäismyynti osakeyhtiö Joensuussa" ja harjoittaa myyntiä vain yhdessä puodissa Joensuun kaupungissa juoppouden ehkäisemiseksi. Keisarillinen senaatti myönsi luvan ja hyväksyi ohjesäännön 28.4.1893.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.36 OHJ
Ohjesääntö ja taksa Lahden kaupungin vesijohtoa varten
66.93 OHJ
vesijohdot
säännöt
Lahti
Lahden kaupungin valtuusmiesten vahvistamat säännöt ja maksut vesijohtoverkkoa varten 9.6.1911
Lahden kaupunki
rahatoimi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y. (painopaikka)
Ohjesääntö kalanpyyntiä warten Ilomantsin kihlakunnassa.
kalastus
kalastusoikeus
Julkaisussa sääntöjä, jotka koskevat erilaisia kalastustapoja, ajankohtaa ja kalastuksen valvontaa Ilomantsin kihlakunnassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.42 OHJ
Nurmes
kauppalat
1900-luku
Keisarillisen Suomen Senaatin 11.3.1901 vahvistama ohjesääntö Nurmeksen kauppalalle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 OHJ
kirjat
Pukkilan Lainakirjaston ohjesääntö, jossa muun muassa sanotaan (kolmas pykälä): "Samalle henkilölle annetaan yksi teos kerrassaan paitsi poikkeus tiloissa kun kirjastonhoitaja tarpeelliseksi näkee pitkän matkan y.m. tähten lainata useamman mutta ei kumminkaan yli kolmen kappaleen." Ohjesäännöstä ei käy ilmi, koska se on laadittu.
Ohjesääntö Sortavalan kaupungin rahatoimikamarille
Sortavala
Sortavalan rahatoimikamarin ohjesäännnön on vahvistanut Keisarillisen Suomen Senaatti 20.2.1917, allekirjoittaja Karl Modeen.
Ohjesääntö torikaupalle Jyväskylän kaupungissa
Jyväskylän kaupunki
torikauppa
kauppa
69.3 (YKL)
Alkuperäinen: [Vaasanläänin kanslia] : Jyväskylä, 1906, Jyväskylän kaupunginarkisto.
Jyväskylän kaupunginkirjasto
Ohjesääntö yleiselle waivaishoidolle Hollolan kunnasta
37.2 OHJ
köyhäinhoito
Hollola
Säännöt Hollolassa järjestetylle köyhäinhuollolle vuodelta 1893
Hollolan kunta
Ohkolan kylän diakonia- ja lähetystoimikunta 1947-2001
Seurakunnat : Mäntsälä
lähetystyö
diakonia : toimikunnat
historiikit
Mäntsälän Ohkolan kylässä toimineen Diakonia- ja lähetystoimikunnan historiikki vuosilta 1947-2001.
Blåfield, Tuula
Mäntsälän kunnankirjasto
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Ohkola
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
sairaalat : psykiatriset sairaalat : Mäntsälä
paikallishistoriat : Ohkolan sairaala
terveydenhuolto
Julkaistu teoksessa Kellokosken kyläkirja s. 214-215, Erkki Honkanen. Kustantaja Itämerikeskussäätiö, Gummerus Jyväskylä 2002. ISBN 952-91-4454-7
Vitikka, Marja-Leena
psykiatriset sairaalat
mielisairaalat
paikallishistoriat : Mäntsälä : Kellokoski
Ohkolan sairaalan historiikki vuosilta 1961-1994.
Vitikka, Marja-Leena toim.
Keitele
maanviljely
1960-luku
Paananen, Wellamo
Ikälänkylän Kivikon talon ohranpuinti. Vasemmalla Ari Siikanen, talon poika Pentti Paananen ja isäntä Erkki Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.9.1969.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Laukaan lukio
koulut
muistelmat
Laukaa
Pylväs, Sirkku
Oikari, Matti
Oikea illan-wietto, eli Kortti-pelin muuttamisesta kirjain lukemiseksi
vapaa-aika
lukeminen
pelit
paheet
moraali
nuoret aikuiset
kansanvalistus
Turun kaupunginkirjasto
Oikealta: kauppias ja värjäri Tammisen talo, Schultzin talo
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 513
Satakunnan Kansa -lehdessä29.6.1956 julkaistu murrepakina.
Oiva Lampinen soittaa Keuruuta kuuluisuuteen
Tuomi-Nikula, Jorma
Oiva Saastamoinen puulaakihiihdoissa 1969
hiihto
kilpailut
Puulaakihiihdot. Oiva Saastamoinen saapumassa maaliin. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 28.3.1969.
Oiwallinen lainakirjasto : Pyhäjoen kirjastohistoriaa
yleiset kirjastot
Pyhäjoen kirjaston historia perustamisvuodesta 1849 nykypäivään. Teos on julkaistu kirjaston 175-vuotisjuhlan kunniaksi. Teoksesta on ainoastaan olemassa tämä verkossa julkaistu pdf-versio.
Tuikkala, Pirkko
Lahnaoja, Heikki
Pyhäjoen kirjasto
autot
liikenneonnettomuudet
Maanviljelijän poika Kari Saastamoinen Pahkamäeltä kolaroi kirkonkylässä. Kolme loukkaantui, kaksi sai lieviä vammoja. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.8.1968.
pajat
Ojala. Keitele, Koutajärvi. Suurin osa pihapiirin rakennuksista ajoittuu 1800-1900-lukujen taitteeseen. Kuvassa sepän paja.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka