Koidula, Lydia
Kirjastot.fi
Ojoisten ja Saaristen latokartanoiden kartta 1778
kartat
kaavoitus
kaupungit
siirto
muutto
kuninkaankartanot
kruununtilat
maanomistus
kruununmaat
Hämeenlinna
1700-luku
1770-luku
Karttaotteessa näkyvät Ojoisten ja Saaristen latokartanoiden eli kruunun virkatalojen maitten omistukset isonjaon jälkeen. Maanjaot ja myöhempien vuosien mittaukset kokosi vuonna 1778 maanmittari Pehr Kiellman. Kiellman tuli 1760 Hämeeseen komission maanmittariksi eli isojakoa toimittamaan. Hän teki myös Hämeenlinnan uuteen kaupunkiin tonttijaon. Vuonna 1775 kaupungin uudeksi sijoituspaikaksi päätettiin Saaristen kruununtilan maat. Kustaa III vahvisti sijoituksen vuonna 1776. Linnoitustoimen päällikkö Axel von Arbin sai tehtäväksi laatia kaupungin asemakaavan. Vuonna 1777 valmistui ensimmäinen Arbinin yksityiskohtainen suunnitelma Hämeenlinnan asemakaavaa varten ja v. 1778 "parannettu" suunnitelma. Pehr Kiellmanin karttaote Ojoisten ja Saaristen virkatalojen maista on samalta vuodelta kuin Arbinin korjattu suunnitelma. Lopullisen kaavan kuningas hyväksyi 1778. Kaupungin siirto suoritettiin nopeasti. Uusi asemakaava oli paalutettu maastoon jo ilmeisesti vuoden 1778 aikana. Vuodelta 1780 on olemassa myös maanmittari Kiellmanin tonttijakokartta Hämeenlinnasta. Alkuperäisen kartan koko on 79 x 121,5 cm ja sitä säilytetään kuultokangaskopiona Hämeenlinnan kaupunginarkistossa.
Kiellman, Pehr
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Olavi Airaksinen on osa Keuruun historiaa
Liimatainen, Päivi
Keuruun kaupunginkirjasto
Olavi Ilola - Lujalainen Suomen mestari vuosimallia 1979
Ilola, Olavi
Lauttakylän Luja
suunnistus
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1979
Huittisten Joulu
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Keitele
valokuvat
kalastus
1960-luku
Paananen, Wellamo
Olavi Jauhiainen ja kalasaalis. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.5.1965.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Olavi Nuutinen sylissään lapsenlapsi 1974
henkilökuvat
1970-luku
Puolivuotias Jaana Johanna hymyilee ukki Olavi Nuutisen sylissä Vuonamon Koiramäessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.8.1974.
Olavi Paavolainen : keuruulainen kirjailija
Rainio, Jussi
postikortit
panimot
postkort
fotografier
bryggerier
Vetokannas
Dragnäsbäck
1900-luku
1900-talet
Vaasa
Vasa
yritykset
företag
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie B. No. 19. Ölbryggeriet Kronan eller Vasa Ångbryggeri grundades 1898 av Aino Lindeman, såldes 1904 till Bock. Öster om Infjärden på det nuvarande Kemira-området.
Harry Schaumans Förlag
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Taiteilijan itse sitoma teos mustassa kotelossa. Teoksen pääväri on musta. Lumppupaperille kuparilta vedostetut kuviot; etsaus, väritelaus. Itse tehdyt ja värjätyt paperit. - Paperissa ja vedosviivoissa helmiäisjauhetta (mica-jauhe) sekä lyöntimetallisilppua. - Teoksessa ei ole tekstiä. Kaksiosaisen teoksen toinen osa, toinen osa on nimeltään: Toinen - minä. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Tonteri, Irma
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Olga Forsténin kirje Minna Canthille 15.4.1887.
kirjeet
Minna Canth
Olga Forstén
Olga Forsténin kirje Minna Canthille 18.10.1886
Olga Maria Karhunen o.s. Hänninen 85v. 9.4.1966 Hamula.
Olga Salon kirje Minna Canthille 25.1.1893.
Sylvi
kirjallisuus
teatteri
Olga Salo
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 15.7.1963 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Satakunnan Kansa -lehdessä 14.7.1961 julkaistu murrepakina.
Olipa kerran Karhujen kylä, Tyrvään Nuupala
suvut
sukukirjat
sukututkimus
Jaatinen, Pekka
Pekka Jaatinen
Tamminen, Matti
Öljylampun aikaa Orimattilan emäntäkoulussa 1896
Orimattilan emäntäkoulu
oppilaat
käsityöt
1890-luku
Orimattilan kaupunginkirjasto
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
koululaiset
lapset
Haanpää, Olli
Piippola
Olli Haanpään luokkakuva. Olli oli kirjailija Pentti Haanpään veli.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
veljet
perheet
Haanpää, Anna
Haanpää, Jussi
Haanpää, Annaliisa
Piippola, Leskelä
Olli Haanpään perhe vuonna 1938 Piippolassa, Leskelän kylässä.
Oulu
Pentti Haanpään veli Olli puolisonsa Annan kanssa vuonna 1931.
Olli ja Anna Haanpään perhe vuonna 1948.
Haanpää, Kalle
Haanpää, Anna-Liisa
Olli Remeksen hautajaiset. Vieremän kirkko. 1
Iisalmi
Vieremä
hautajaiset
Remes, Olli
Mannerheim-ristin ritarit
1940-luku
sankarivainajat
Olli Remes oli menestynyt maastohiihtäjä sekä Mannerheim-ristin ritari numero 10. Remes menehtyi jatkosodassa vuonna 1942. Hän oli syntynyt Iisalmen maalaiskunnassa.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Olli Remeksen hautajaiset. Vieremän kirkko. 2
Ahonen, Eino
Laatokan Karjala
Suojärvi
Korpiselkä
elinolot
arkielämä
kansanperinne
rakennusperinne
asuminen
ruokaperinne
väestö
Tohtori A. A. Branders sai 1889 Keisarilliselta senaatilta määräyksen oleskella vuoden Suojärven ja Korpiselän pitäjissä. Hän tutki paikallisia oloja ja kirjoitti tutkimuksistaan kertomuksen.
Branders, Anders
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.2 BRA
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Olympiatuli on rauhan symboli : Helsingin kisojen soihtuviesti Saarijärven kautta
Silvennoinen, Unto
Varsinais-Suomi
Raisio
1980-luku
urheilijat
Raisio tunnetaan paitsi margariinitehtaastaan myös urheilijoistaan. Vuoden 1984 Los Angelesin olympiakisoihin osallistui peräti kolme raisiolaista urheilijaa vas. soutajat Reima ja Pertti Karppinen sekä kävelijä Reima Salonen. Kuva on olympiaurheilijoiden kunniaksi järjestetystä paluujuhlasta Raision kaupungintalolla.
Om jernvägsbyggnaden emellan Helsingfors och Tavastehus
historia
radanrakennus
rahoitus
rautatiet
rautatieliikenne
Häme
Helsinki
Kertomus Helsingin ja Hämeenlinnan välisen rautatien rakennusvaiheista ilmestyi vuonna 1860 Finlands allmänna tidning -lehdessä, joka on digitoituna Kansalliskirjaston historiallisessa sanomalehtikirjastossa. Hämeenlinnan kaupunginkirjaston Hämeenlinna-kokoelmassa kertomus on eripainoksena.
Julkaistu sanomalehdessä: Finlands allmänna tidning 25.6.1860 (nro 146). http://digi.lib.helsinki.fi/sanomalehti/secure/showPage.html?conversationId=3&action=entryPage&id=407325&pageFrame_currPage=5
Om skolväsendets utveckling i Tavastehus
koulut
Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus oli aloittanut toimintansa 1.9.1901 ja vietti lukuvuonna 1921–1922 20-vuotisjuhliaan. Leonard Idestamin esitelmä Hämeenlinnan kouluolojen kehityksestä julkaistiin koulun vuosikertomuksen yhteydessä keväällä 1922. Idestam aloittaa esitelmänsä 1600-luvulla perustetuista Hämeenlinnan pedagogiosta ja triviaalikoulusta ja tarkastelee lyhyesti myös kaikkia 1700- ja 1800-luvuilla kaupungissa toimineita kouluja. Pääosa esitelmästä käsittelee kuitenkin ruotsalaisen yhteiskoulun perustamisvaiheita ja koulun kahtakymmentä ensimmäistä toimintavuotta. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Svenska samskolan i Tavastehus lakkautettiin vuonna 1928.
Idestam, Leonard
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : Svenska samskolan i Tavastehus, 1922.
Omaelämäkerran suomennos Päivälehdessä 1891 otsikolla "Minna Canth"
elämäkerta
Kirjoitus alkaa: "Norjalaisen kirjailijan Harald Hansenin pyynnöstä on kirjailija Minna Canth kertonut oman elämäkertansa aikakauslehdessä Samtiden. Koska tällainen kuvaus huvittanee suomalaisiakin lukijoita esitämme siitä suomennoksen." Linkki Kansalliskirjaston digitoituun aineistoon: http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/568923#?page=2 Omaelämäkerran käsikirjoituskonsepti on myös digitoitu.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
rakentaminen
Keiteleelle rakennetaan monia omakotitaloja. Kaivinkone kauhoo tässä pohjaa aluepäällikkö Mikko Kinnusen rakennukselle. Toimitusta seuraa Akseli Nousiainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.6.1969.
asuinrakennukset
Kirkonkylässä rakennetaan. Tässä työnjohtaja Ilmari Saastamoisen talorakennus kirkonkylässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.6.1972.
perhe
rakennukset
1800- ja 1900-luvun vaihteessa otetussa kuvassa perhe on asuntonsa edessä.
Pukkilan kunnankirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 21.1.1960 julkaistu murrepakina.
Omintakeinen opettajapersoonallisuus : J.A-K:n koulumuistoja Männäisiltä
Uusikaupunki
Kalanti
Aalto, Fredrik
Ahtinen-Karsikko, Jussi
muistelmat
opettajat
kansanopetus
Winter, Helmer
Teos on taiteilijakirja. Teos on muodoltaan haitarikirja. Kansimateriaalit: ruskea vuohennahka, rakunappi (ei taiteilijan tekemä), vahattu pellavalanka. Kuvitus on toteutettu akryyliväreillä, musteella ja puuvärillä. Kuvituksessa lisäksi käsinkultauskoristelu. Kirja on ollut esillä Kätköistä löytyneet -näyttelyssä vuonna 2013. Tekstitön kirja.
Lundahl, Elina
Ompelija
näytelmät
käsikirjoitukset
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnoksen katkelma.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle on kirjoitettu: "Toinen Näytös." Lisäksi sivulla on pikakirjoitusta. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Käsikirjoitusvihon kansi- ja takalehdestä on revennyt pala. Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Toinen Näytös." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
Lyijykynällä kirjoitettu näytelmän käsikirjoitusluonnos. Kansilehdelle kirjoitettu: "Ens. Näytös, Ompelija." Tekstissä on paljon yliviivauksia.
lehdissä julkaistut kertomukset
Ompelija Elvi Tossavainen Keiteleen kirkonkylässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.5.1968.
yrittäjät
Ompelija Liisa Saastamoinen kotoisin Tossavanlahden Koivusaaresta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.11.1970.
naiset
Ompeluilta Sulkavanjärven Harjulla. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
museoesineet
Honkajoki
Ompelukone Singer (4_690 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 690. Raudasta valmistettu, mustaksi maalattu Singer-merkkinen ompelukone ompelupöytineen. Pöydän jalakset ja polkulauta rautaa, kansi puuta. Pöytä ja kone hienosti muotoiltuja. Koneessa hopeisia kukkakuvioita ja teksti "Singer".
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Keiteleen sotainvalidien naisjaoston ompeluseurailta rva Härkinin kodissa. Takana seisomassa vasemmalta varapuheenjohtaja Mirjam Koskinen ja sihteeri Taimi Härkin. Edessä vasemmalta Aino Rönkä, rva Koivusaari, Maija Hokkanen ja Elvi Jäntti. Vasemmalla lapsi Leila Rönkä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 18.12.1964.