Oppitunti Hämeenlinnan ruotsalaisessa yhteiskoulussa
koulut
yhteiskoulut
ruotsin kieli
Svaenska samskolan i Tavastehus
Ruotsalainen yhteiskoulu
Hämeenlinna
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan ruotsalainen yhteiskoulu, Svenska samskolan i Tavastehus aloitti toimintansa 1.9.1901. Koulu sai alkunsa, kun Eva Savoniuksen tyttökoulu Privata svenska flickskolan i Tavastehus asteittain muutettiin yhteiskouluksi. Ruotsalainen yhteiskoulu toimi Rantatorin varrella puutalossa, jonka paikalla on nykyään Keskustalo. Sieltä koulu muutti Niittykadun ja Linnankadun kulmaan. Yhteiskoulu lakkautettiin vuonna 1928.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Optatus ja Helmi Paananen sekä Maija-tytär 1973
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1970-luku
Paananen, Wellamo
Optatus ja Helmi Paananen ja Maija-tytär Vuonamon Siimeksessä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.3.1973.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Optatus ja Sylvia Raatikainen. Kuva Valokuvaamo H. & W. Grönroos Kuopio. Vuosiluku ei tiedossa
Oravanpyyntiä, helmenpyynnissä Petsamossa
Luttojoki
Kuivakoski
Kolmosjoki
Lounajoki
Akkajoki
Uusijoki
Tippajoki
Huhti, Heikki (Huhti-Heikki)
Katajamaa, Aukku
Katajamaa, Aukusti
oravat
metsästys
helmenpyynti
ketunmetsästys
raakunpyynti
huulihelmi
pesähelmi
Eelis Peltosen molemmat tarinat ajoittuvat vuodelle 1936, joka oli ilmoiltaan varsin erikoinen. Kesä oli helteinen ja ensilumi satoi vasta joulukuun puolessa välissä. Haastattelun alussa Eelis kertoo kuinka hän nuorena miehenä seikkaili Inarin erämaissa oravan ja ketunpyynnissä. Matkalle lähdettiin marraskuun 3. päivä kotirannasta Koppelosta Manu Peltosen tekemällä Laatokkamallisella veneellä. Matkavarusteina olivat laavu, kirves, verkkoja ja jonkin verran kuivamuonaa. Metsästys oli tuottoisaa, sillä oravannahasta maksettiin parhaimmillaan 35 mk nahalta. Oravanpyynnin kulta-aikaa oli vuosien 1915-1930 välinen aika. Oravanpyyntiin osallistui aina kaksi miestä, ja he saivat parhaina päivinä jopa kaksikymmentä oravannahkaa. Myös ketunpyynnin salat hän oli oppinut isältään. Punaketun nahka oli arvossaan, sillä siitä maksettiin 800 mk. Hintavertailun vuoksi kerrottakoon, että 60 kg:n jauhosäkki maksoi tuohon aikaan 60 mk, kahvikilo 11 mk ja sokerikilo 2,50 mk. Toisessa tarinassa liikutaan helmenkeruumatkalla Luttojoen varsipuroilla Petsamossa. Matkakumppanina nuorella miehellä on helmenpyynnin salat hyvin tunteva ikämies Akku Katajamaa. Matkaan lähdettiin hevosella, jonka kyydissä kuljettiin Ruohojärvelle. Siitä matka jatkui koskia urhoollisesti laskien syvälle Petsamon kairaan. Vain Pikkukoski jätettiin väliin ja se ohitettiin venettä vetämällä. Helmenpyynnissä viivyttiin 1,5 kuukautta helteisessä ja sadettomassa säässä. Eväiden lisäksi ruokatarvetta hankittiin verkottamalla. Majoitusta varten kaksikko rakensi turvekammin, jossa oli vilpoisaa nukkua. Helmenkalastuksessa käytettiin apuna itserakennettuja raakkupihtejä. Eelis kahlasi puroissa ilman vaatteita ja kauhoi raakkuja esiin kaksin käsin. Raakkuja nostettiin tuhansia kappaleita, joista helmiä saatiin saaliiksi parisataa kappaletta. Helmet toimitettiin myyntiin Ivalon Majalle johtaja Janssonnille, joka kielitaitoisena ihmisenä möi helmet turisteille. Hinta vaihteli 500 - 2000 markan kappalehintaan. Eelis korostaa, että raakkujen pyynti vaatii ennenkaikkea kokemusta, esivanhemmilta saatua tietoa, jota tutkijat eivät voi antaa.
Peltonen, Eelis Arvi
Luostarinen, Usko
Orimattila nähtynä kirkontornista 1970-luvulla
Orimattila
ilmakuvat
Kuvan ottamisen aikaan ensimmäinen Oriontien kerrostaloista on valmistunut. Muuten maisema on vielä melko avara.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Orimattilaa ilmasta käsin kuvattuna 1970-luvulla
Jymylinna
soranottoalueet
urheilukentät
Taustalla vesitornista vasemmalle Jymylinna. Edessä hiekanottopaikka Heinämaantien ja nykyisen Ravitien kulmauksessa.
Orimattilalainen hirviporukka 11.11.1963
metsästysseurat
hirvi
miehet
1960-luku
rautatiet
avajaiset
junat
Lahden - Loviisan leveäraiteinen rata avattiin liikenteelle 2.5.1960. Juhlajunan(lättähatun) kyydissä juhlavieraita vas. Jukka Luukkanen, Kalevi Mäkelä, Berglund, Vilho Sihvola ja Esa Koivusilta.
Pitäjäsanomat
Orimattilan apteekin henkilökunnan kahvihetki apteekin pihapiirissa 1950-luvulla
apteekit
henkilökunta
1950-luku
Roine, Valdemar
1920-luku
Ensimmäisessa kuvassa tiskin takana apteekkari Valdemar Roine.
rakennukset
1930-luku
Orimattilan asema Käkelässä 1920-luvulla
rautatieasemat
asemat
Käkelä
Asemarakennus purettiin 1980-luvun alkupuolella.
Orimattilan asema Käkelässä 1980-luvun alussa
1980-luku
Orimattilan emäntäkoulu
koulurakennukset
1800-luku
Orimattilan emäntäkoulun johtaja Fanny Syrén (myöh. Syrjänne) ja vasemmalla koulun oppilas Kaino Attila 1890-luvun lopulla
johtajat
oppilaat
Syrjänne, Fanny
Attila, Kaino
1890-luku
Orimattilan emäntäkoulun johtajattaren Fanni Syrjänteen koti 1900-luvun alussa
koti
W. A. Rautell
kana
ruokinta
1910-luku
Orimattilan emäntäkoulun oppilaat ja opettajat 1915-1916
opettajat
Orimattilan ensimmäinen kunnanlääkäri A. J. Varén
kunnanlääkärit
Varén, A. J.
Orimattilan ensimmäinen kunnanlääkäri A. J. Varén työhuoneessaan 1920-luvulla
Meriluoto
Osuusliike Toukola
myymälät
Vanha Meriluodon toimitalo, vasemmalla Toukolan liike. Meriluodon talon on rakentanut poliisimestari Kivinen. Talossa toimi Mimmi Tuomisen pieni käsikutomoliike, jonka siirryttyä Lahteen talosta tuli Emil ja Tilda Meriluodon kauppa. Taloa on laajennettu useaan kertaan. Taustalla näkyy Orimattilan Villatehtaan piippu; tehdas sijaitsi tällöin vielä Palojoen rannalla.
Keskuskoulu
Orimattilan Keskuskoulu 1995. Nykyään nimeltään Jokivarren koulu.
Orimattilan keskusta kirkontornista nähtynä
Orimattilan keskusta kirkontornista nähtynä 1960-luvulla
Orimattilan keskustaa 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa
Palojoki
1800- ja 1900-lukujen vaihde
sillat
Backberg
Attila
Kuvassa näkyvä Palojoen silta korvattiin uudella 1912. Joen takana näkyvässä talossa oli kunnantoimisto ja tien vastakkaisella puolella nimineuvos Backbergin talo. Attilan rakentama asuin"palatsi" sillan korvassa vasemmalla.
Erkontie
Käkeläntie
liikerakennukset
Hepokatti
Käkeläntien ja Erkontien kulmaus, vasemmalla Helppis, Hepokatti ja Untamon liiketalo.
Orimattilan keskustaa ilmasta käsin nähtynä
Orimattilan keskustaa ilmasta käsin nähtynä 1980-luvulla
Orimattilan kirjaston 100-vuotisjuhlasta
kirjastot
juhlat
Nuutti Niemelä (vas.) Heilimä Siivolan ja Vilho Sihvolan onniteltavana kirjaston 100-vuotisjuhlassa 1959.
kirkkorakennukset
Ensimmäinen kuva on 1910-luvulta ja jälkimmäinen 1930-luvulta.
Käkelänkuja
1940-1950-lukujen vaihde
Orimattilan kirkonkylää 1940- ja -50-lukujen vaihteessa.
Etualalla Lahteen vievä pikatie. Taustalla Koskipolku, joka vie Kankaanmäen suuntaan. Kuva on otettu suunnilleen nykyisen liikennevaloristeyksen kohdalta.
Orimattilan kirkonkylää 1960-luvulla ennen Untamon "kuparitalon" rakentamista Tullinmäen kupeeseen.
kansakoulut
Orimattilan kirkonkylän kansakoulu 1970-luvulla.
Orimattilan Valokuvaamo
kansalaiskoulu
Orimattilan kirkonkylän kansalaiskoulu vuoden 1010 vaiheilla
Juonalan mutka
Kuva "Juonalan mutkasta", oikealla Orimattilan Valokuvaamo ja taaempana Latolan talo.
Orimattilan kirkonkylän raittia 1920-luvulla
Puiden katveessa Backbergien talo, vasemmalla Villatehtaan isännöitsijän asuinrakennus.
Latola
Oikealla Nyysisen talo, vasemmalla edessä Latolan talon nurkkausta ja Järvisen kauppa.
Orimattilan kotitalousopiston emäntäkoululaiset ja opettajat 1943
Orimattilan kotitalousopisto
opiskelijat
ryhmäkuva
1940-luku
Toisessa rivissä viides oikealta rehtori Elsa Eräpalo.
Orimattilan kotitalousopiston kesätöitä 1920-luvulla
heinänkorjuu
Orimattilan kotitalousopiston lasten päiväkoti
lapset
Havula
Orimattilan kotitalousopiston lasten päiväkoti (ent. Havula) 1963. Edessä lastenseimen lapsia ja hoitajia, oppilaat oik. Rauha Mäkelä (nyk. Luumi), Alli Vasala ja Marja Sive (nyk. Kyrö).
Orimattilan kotitalousopiston lastenkodin lapsia emäntäkoululaisten hoivissa 1943
lastenhoito
Orimattilan kotitalousopiston lastenkodin lapsia opiskelijatyttöjen sylissä 1950-luvulla
vauvat
Taustalla lastenkoti Havula. Lapset vas. Esa Hämäläinen ja oik. Seija Ahokas.
Orimattilan kotitalousopiston opettajat ja opiskelijat 1920.luvulla
Orimattilan kotitalousopiston opettajat ja oppilaat 1933-1934
Toisen rivin keskellä opiston johtaja Fanny Syrjänne (valkohiuksinen, kädet ristikkäin), hänen vasemmalla puolellaan Eine Kukkonen ja oikealla puolellaan Elinen Vuorio ja Edit Kotioja.
Orimattilan kotitalousopiston opettajat ja oppilaat vuonna 1949
ryhmäkuvat
Toisessa rivissä toinen vasemmalta lastenhoidonopettaja Marja Sive, talousopettaja Toini Linturi sylissään Liisa Eräpalo, puutarhaopettaja Elisa Vuorio, Johtaja Elsa Eräpalo, kodinhoidonopettaja Aune Grönqvist, talousopettaja Helmi Autio, puutarhaopettaja Siiri Pitkänen ja käsityönopettaja Katri Jätyri.
Orimattilan kotitalousopiston opetuskeittiö 1920-luvulla
opetuskeittiöt
Orimattilan kotitalousopiston tyttöjä maataloustöiden lomassa tauolla 1919 tai 1920
maataloustyö
hevonen
sairaalat
potilaat
Vasemmalla seisova hoitaja on Elli Aalto.
pihat
Rousi, Torsti
palloilu
Pallopelisssä mukana Torsti Rousi (takana vas.). Taustalla Launeen eli Paunin mökki. Kuva 1950- ja -60-lukujen vaihteesta.
Orimattilan kunnansairaalan synnytysosasto vuonna 1963
terveydenhuoltohenkilöstö
Etualalla Hellevi Hilska, taustalla Aila Virtanen (myöh. Lehto).
Orimattilan laulu-, soitto- ja urheilujuhlien palkintodiplomi
kunniakirjat
kuorolaulu
sekakuorot
Pukkilan sekaköörin jäsenen Sigrid Heleniuksen (Alanko) saama kunniakirja. Kanttori J.V. Marttisen johtama sekakuoro sai toisen palkinnon kesäkuussa 1909 Orimattilassa järjestetyillä laulu-, soitto- ja urheilujuhlilla. Sekakuoron ryhmäkuva on vuodelta 1911. Sigrid Maria Helenius (1888-1967) on toisessa rivissä (kolmas vas.). Helenius teki elämäntyönsä Kirkonkylän Liuhkon tilan emäntänä. Hänen puolisonsa oli August Wilhelm Alanko.
Pukkilan kunnankirjasto
meijerit
Orimattilan osuusmeijerin toiminta Käkelään rakennetussa kiinteistössä alkoi vuonna 1924. Meijeriä laajennettiin jo vuonna 1936 ja uudelleen vuonna 1947. Orimattilan meijeri yhdistyi 1950-luvun puolivälissä Oy Tuottajain Maitoon. Meijeritoiminta päättyi vuonna 1969.