Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
Otavankatu
kirjastot
valokuvat
1980-luku
1980-.luku
Iisalmen
Iisalmen kaupungikirjasto
Otavankatu. Uuden kirjaston pohjapiirustukset kiinnostavat kirjastolaisia
Uuden Kirkkopuistonkatu yhdeksään rakennettavan kirjaston ja kulttuuritalon pohjapiirustuksia on ripustettu seinälle kirjaston henkilökunnan nähtäväksi ja pohdittavaksi. Kuva on otettu vuonna 1983. Vasemmalta Marja Tauriainen, Raili Rytkönen, Tarja Saastamoinen, Sinikka Lappalainen, Sirkka Kasurinen, Marja Pulkkinen, Tuija Sirviö sekä Leena Huttunen.
OTK:n Rehutehtaan järjestämän kilpailun voittaneita 1970
Keitele
kilpailut
1970-luku
Paananen, Wellamo
21-vuotias Maire Pellilä voitti OTK:n rehutehtaan järjestämän kilpailun pääpalkintona olleen television. Oikealla tilallinen Veikko Kiljander, joka voitti 20 kg:n rehusäkin. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.6.1970.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Otteita Kajaanin kaupungin valtuusmiesten pöytäkirjoista vuosilta 1875-1906
Kajaani
historia
paikallishistoria
kirjastohistoria
1800-luku
1900-luku
valtuuskunnat
pöytäkirjat
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Otteita Kajaanin valtuuskunnan pöytäkirjoista vuosilta 1875-1915 (painetussa otsikossa virheellisesti vuoteen 1906). Käsiteltävinä on ollut muun muassa kaupungin lukusalin perustamisesta, teiden avaamisesta ja korjaamisesta sekä avoimesta kätilön paikasta ja sen täyttämisestä. Pöytäkirjoista selviää myös Kajaanin kirjaston historiaa. Kaupunkiin päätettiin 30.12.1878 pidetyssä kokouksessa perustaa lukusali, joka oli aluksi auki kaksi tuntia sunnuntaisin. 23.4.1880 hyväksyttiin ja allekirjoitettiin kansankirjaston tsäännöt ja kirjastonhoitajan toimi julistettiin avoimeksi. Kansankirjaston ja lukusalin hoitajaksi valittiin 29.6.1880 neiti Ida Lundeman 25 markan kuukausipalkalla. Vuonna 1881 kirjastosta oli tehty 382 lainausta kyseisen vuoden aikana. Vuonna 1883 kirjoja oli 275 kappaletta, lainauksia 882. Lisäksi lukusalissa oli kymmenkunta sanomalehteä luettavana. Vuonna 1888 lainausmäärät olivat nousseet jo 986 lainaan vuodessa. Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numeroissa 40, 43, 46-47, 50, 61, 73-74 vuonna 1933. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Otteita pormestari Flanderin kertomuksesta Kajaanin kaupungin oloista 1812
1600-luku
1700-luku
verotus
palkat
rakennukset
porvaristo
Brahe, Pietari
Vuonna 1812 Kajaanin silloisen pormestari Carl Georg Flanderin kirjoittama kertomus Kajaanin kaupungin vaiheista sekä tärkeimmistä tapahtumista ja asioista. Kirjoituksessa käsitellään kaupungin asioita aina kaupungin perustamisesta vuonna 1651 sen ristikirkon rakentamiseen vuonna 1734 ja kaupungin vuonna 1812 saamiin tuloihin.
Flander, Carl Georg
Joensuu
henkilöt
passit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
henkilökuvat
maanviljely
1960-luku
Otto Kauhanen heinäpellolla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.10.1967.
Otto Mast - jo 45 vuotta kunnallispolitiikassa mukana
Mast, Otto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Äikiä, Reino
äänitteet
äänitiedostot
Häme
Hämeenlinna
henkilöhistoria
kuvernöörit
maaherrat
puistot
Rehbinder, Otto Karl
Paroni Otto Carl Reinhold Rehbinder (1797–1873) toimi Hämeenlinnassa Hämeen läänin kuvernöörinä eli maaherrana vuosina 1841–1862. Tarmokas ja velvollisuudentuntoinen Rehbinder toimi aktiivisesti mm. köyhäinhoidon ja luonnosuojelun hyväksi, mutta erityisesti hänet muistetaan Hämeenlinnan Kaupunginpuiston eli Parkin perustajana ja rakennuttajana. Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Veikko Pulli.
Hagman, Tyko
Julkaistu painettuna kirjassa: Hagman, Tyko, Kunnallis-historiallinen kertomus Hämeenlinnan kaupungista. - Hämeenlinna : Hämeenlinnan kaupunki (Osakeyhtiö Hämäläisen kirjapaino), 1900.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Oudon oloisessa talossa oli avoimet ovet ja avarat ikkunat
Möttönen, Markku
Keuruun kaupunginkirjasto
Oulujärven jääsuhteet : Tietoja järven jäätymisestä ja jäiden lähdöstä vuosina 1854-1885
Kainuu
Pohjois-Pohjanmaa
Oulujärvi
jäidenlähtö
järvet
jäätyminen
tilastot
Kajaani (sanomalehti)
Vuosittaiset tilastot Oulujärven jäätymisestä ja sulamisesta sekä saman vuoden sadosta vuodesta 1854 vuoteen 1885. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä 21.6.1934. Kirjoittajana G. Enwald.
runot
Eino Leinon runoja, jotka ovat todennäköisesti saaneet innoituksensa Oulujärven maisemista.
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
kirjastoaineistot
luettelot
Oulu
1903
Vuonna 1899 Oulun kansankirjasto muutti keskikaupungille, nykyisen Isonkadun ja Saaristonkadun kulmaukseen. Uusissa tiloissa kirjasto järjestettiin ja kirjat luetteloitiin uudelleen, aukioloaikaa lisättiin ja lukusalin yhteyteen perustettiin käsikirjasto. Vuoden 1903 luettelon mukaan kirjastossa oli noin 2200 kirjaa. Yhtenäistä luokitusjärjestelmää ei tuolloin vielä ollut, vaan teokset jaoteltiin yhdeksään aiheenmukaiseen kategoriaan.
Oulu : Oulun Kirjapaino-Osakeyhtiön kirjapaino
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
1904
Oulun kansankirjaston lisäluettelo 1904 täydentää edellisen vuoden kokoelmaluetteloa. Vihkoseen painetut säännöt kertovat lainauksen olleen maksullista. Yhden kirjan lainaaminen maksoi 5 penniä, 10 pennillä sai kirjoja kuukaudeksi lainaan ja markka oikeutti lainaamaan koko vuodeksi.
Oulun kansankirjaston yleisluettelo 1911
1911
Vuosina 1911-1929 kaupunginkirjasto sijaitsi Åströmin perikunnan lahjoittamassa huvilassa Ainolan puistossa. Kirjastolla oli käytössään yhdeksän huonetta, joihin sijoitettiin lainausosasto, käsikirjasto ja sanomalehtisali. Kesällä 1910 kirjasto järjestettiin amerikkalaisen Deweyn luokitusjärjestelmään mukaan, jota myös vuoden 1911 kokoelmaluettelo noudattaa.
paikallishistoriat
kaupunkihistoria
Oulun linna
Professori Artturi H. Snellmanin (1864-1924) kirjoittaman Oulun kaupungin historian ensimmäinen osa valmistui Oulun 300-vuotisjuhlille vuonna 1905. 112-sivuinen vihko käsittelee kaupungin vaiheita keskiajalta sen perustamisvuosikymmenille. Teoksen liitteenä on neljä historiallista karttaa Oulusta, mm. kaupungin vanhin kartta vuodelta 1649.
Snellman, Artturi H.
Oulun kaupungin kansankirjaston nimi-luettelo
1896
Vuonna 1896 Oulun kansankirjasto sijaitsi Heinätorin kansakoulun pienessä kamarissa, jossa sitä pidettiin aluksi avoinna vain talvisin kahdesti viikossa tunti tai kaksi kerrallaan. Kirjaston kirjoja ei säilytetty nykyiseen tapaan avohyllyissä, vaan niistä tehtiin luettelo, jonka perusteella asiakas saattoi pyytää haluamansa teoksen. Vuoden 1896 luettelon mukaan kirjastossa oli noin 1200 kirjaa.
Oulun kaupunginkirjaston historiaa : Heinätorilta Kaarlenväylälle : Oulun kaupunginkirjaston 125 vuotta
yleiset kirjastot
kirjastorakennukset
kirjastotoimi
Oulun kaupunginkirjasto
Dokumentti pohjautuu Oulun kaupunginkirjaston historiaa esittelevään sivustoon, joka julkaistiin vuonna 2003.
Kyrki, Irma
Salmi, Kaija
Niskala, Kaarina
Puolakka, Helvi
Oulun kaupunnin palosta 23:tena päiwänä toukokuusa
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
arkkiveisut
tulipalot
1820-luku
Gustaf Toppelius (1786–1864) teki merkittävän elämäntyön lääkärinä ja yhteiskunnallisena vaikuttajana. Hän oli mm. perustamassa Oulun läänin talousseuraa ja toimi taustavaikuttajana Oulun Wiikko-Sanomissa. Kymmenen vuotta Oulun palon (23.5.1822) jälkeen Toppelius julkaisi kalevalamittaisen runoelman Oulun kaupunnin palosta. Tarkoituksena ei ollut ainoastaan vuoden 1822 tulipalon historiointi, vaan myös pohjarahaston kerääminen köyhien koulun ja ”säästöpankon” perustamista varten. Kirjasen alussa luetellaan toistasataa ennakkotilaajaa ja heidän lahjoittamansa rahasummat.
Toppelius, Gustaf
osoitehakemistot
yritykset
Osoitekalenterit olivat eräänlaisia puhelinluetteloiden edeltäjiä, ja nykyään ne ovat oivallinen apu suku- ja historiantutkijoille. Vuosien 1901-1902 Oulun osoitekalenteri sisältää yli tuhannen oululaisen ammatti- ja osoitetiedot sekä virastojen ja yritysten yhteystietoja.
Oulun osoitekalenteri 1912-1913 on jaettu neljään osaan. Varsinaisten osoitetietojen lisäksi siinä esitellään kaupungin virastot, liike- ja ammattiluettelo sekä taksat ja järjestyssäännöt. Kalenterin mainokset kertovat omaa kieltään 1900-luvun alun Oulusta: Åströmin kenkätehdas mainostaa olevansa ”maamme huomatuin ja maailman pohjoisin jalkinetehdas”, ja J. Lindström suosittelee ”kunnioituksella Raatin ravintolaa, Oulun ainoaa ulkoilmaravintolaa”.
Oulun Suomalaisen Klassillisen lyseon 25-vuotisen toiminnan muistopäivänä 30.5.1908
koulut
muistorunot
Kirkkoherra Rurik Calamnius (1872-1921) oli viides Suomussalmen Karhulan pappilan kahdeksasta lapsesta. Nuoremmasta veljestä, Ilmari Kiannosta, tuli sittemmin tunnettu kirjailija ja vanhin veli Edvin esiintyi kirjailijana nimellä Esko Virtala. Oulun lyseosta 1891 ylioppilaaksi kirjoittanut Rurik ansioitui virsirunoilijana ja kotiseutututkijana. Hän muistelee opinahjoaan inspiraation lähteenä ja koko Pohjois-Suomen nuorison kasvattajana.
Calamnius, Rurik
matkakertomukset
kosket
tervakauppa
tervahovi
Oulujoki
Merikoski
Muhos
1906
I. K. Inha (1865-1930) oli monipuolinen kulttuurihenkilö. Hän oli toimittaja, kääntäjä ja kirjailija sekä uranuurtaja tieteen popularisoijana ja luonnonsuojelijana. Vuoden 1906 Kansanvalistusseuran kalenterissa julkaistiin Inhan omakohtaisiin kokemuksiin perustuva kertomus Oulujoen laskusta.
Inha, Into Konrad
Helsinki : Kansanvalistusseura : Kansanvalistusseuran kalenteri 1906 (s. 67-93)
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Silkkipainotekniikalla toteutettu sarjakuvamainen, humoristinen teos.
Baeza, Amanda
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Outokumpu
kaivostoiminta
kaivokset
kaivostyö
kuparimalmit
Outokummun kaivostoiminta alkoi vuonna 1910, kaksi vuotta kuparilohkareen löytymisen jälkeen. Historiikki sisältää Outokummun kaivoksen alkuvuosien historiaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 63.1 OUT
Outokummun Kaivosyritys
malmit
Julkaisussa kerrotaan Outokummun kaivoksen historiaa malmiesiintymän löytymisestä (1910) lähtien, nostetuista malmimääristä ja jalostuksesta ja jatkokäsittelystä.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 63.1 OUT
Ovatko laukaalaiset synkkiä ja tunteettomia?
Mällinen, Kauko
P. Kotilainen Oy:n juhlapäivällinen 1946
ruokalistat
päivälliset
P. Kotilainen Oy.
Pekka Kotilainen perusti vuonna 1886 yhtiön, johon tavaratalon lisäksi kuului muun muassa tukkukauppa ja limonaditehdas. Kotilaisen sekatavarakauppa sijaitsi kaupungin keskustassa torin laidalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
M.S.
Iisalmi -- Paaslahti
kansakoulu
Alarivi vasemmalta: Aino Nousiainen, Anja Mähönen, Helena Toppinen, Pirjo Toppinen, Maire Mäkäräinen, Eeva Väisänen, Salme Kokkonen, Terttu Niskanen, Airi Rytkönen, Rauni Väisänen Ylärivi vasemmalta: Heikki Nousiainen, Leevi Kokkonen, Reino Mähönen, Reijo Nousiainen, Pertti Rytkönen, Vesa Lappalainen, Hannu Kokkonen, Mikko Mäkäräinen, Birjetta Salonen ja Valdemar Ahava (Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
luokat
Alarivi vasemmalta: Salme Kokkonen, Helena Toppinen, Tarja Rytkönen, Helena Rytkönen, Helena Kokkonen, Aino Nousiainen, Anja Mähönen, Arja Rytkönen, Pirjo Mäkäräinen Keskirivi vasemmalta: Terttu Niskanen, Maire Mäkäräinen, Meeri Mäkäräinen, Mikko Mäkäräinen, Reino Mähönen, Hannu Rytkönen, Markku Toppinen, Juhani Valta, opettaja Valdemar Ahava Ylärivi vasemmalta: Pertti Rytkönen, Heikki Nousiainen, Leevi Kokkonen, Reijo Nousiainen, Pertti Rytkönen, Osmo Kokkonen, Teemu Rytkönen (Aineiston luovuttaja: Terttu Eskelinen)
Pääsylippu : Joensuun ev. lut. kirkon vihkiäiset 1903
evankelis-luterilainen kirkko
seurakunnat
kutsukortit
Nykyinen Joensuun kirkko valmistui silloisen Nikolainkadun päähän vuonna 1903. Se oli kolmas kirkko Louhelan mäellä. Ensimmäinen, Louhelan tilan väentuvasta kunnostettu kirkko palveli 1851 perustettua kaupunkiseurakuntaa vuodet 1851—1864, kunnes tulipalo tuhosi sen. Toinen pieni puinen ristikirkko oli käytössä vuodet 1864—1903.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9 : HISTORIA
teatteri
Joensuun näytelmäseura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (1)
järjestöt
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (2)
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (3)
Björklund, Minna
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (4)
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (5)
Granskog, Nina
Pääsylippu Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin
tapahtumat
Joensuun Kirkollisen Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin 5.11.1905
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Päättäjäisjuhla Kaivohuoneella lokakuun 4 p. 1913 = Anslutningsfesten å Brunnshuset d. 4 oktober 1913
Kaivohuone Brunnshuset Suomalainen viikko Finska veckan ravintolat restauranger juhlat fester ohjelmat esitteet broschyrer 1910-luku 1910-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Päättivät kuntalaiset lainamakasiininsa punata
Aittoniemi, Sakari
tietyöt
Kirkonkylässä korjataan pääväyliä päällystämistä varten. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.6.1967.
Paavo Cajanderin ja Johannes Linnankosken jäljillä
Suhonen, Pekka
autot
Marttinen, Paavo
Piippola
Paavo Marttinen ja Skoda Octavia vuonna 1956. Paavo Marttinen oli naimisissa Pentti Haanpään sisaren kanssa.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Nilsiä
Ruotsalainen, Paavo
museot