Varsinais-Suomi
Raisio
1950-luku
myymälät
kaupat
Raisiontien varrella lähellä Haunistentien tiehaaraa olevassa rakennuksessa toimi 1940-luvun lopulta 1980-luvun alkuun Pikku-Tarmola.
Raision kirjasto
henkilöt
kirjailijat
juhlat
pikkujoulut
Haanpää, Pentti
Helsinki
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Kojo, Viljo
Tanttu, Erkki
Kauppinen, Eino
Reenpää, R. A.
Kajava, Viljo
Pikkujoulut Otavassa vuonna 1949. Pentti Haanpään vieressä pianon ääressä Viljo Kojo ja Erkki Tanttu. Takana Eino Kauppinen sekä R. A. Reenpää. Tantun takana Viljo Kajava.
työväentalot
tanssit
valokuvat
Iisalmi
1930-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
historia
Uusikaarlepyy
1800-luku
Pikkukaupunki on Zacharias Topeliuksen (1818-1898) kuvaus synnyinkaupungistaan Uusikaarlepyystä. Sen mutkikkaiden katujen varrella oli matalia, keltaisiksi ja punaisiksi maalattuja taloja, joissa elettiin Topeliuksen sanoin ”pikkuista, ahdasta arkielämää”. Topelius kävi Oulun triviaalikoulua vuosina 1829–1833 ja asui setänsä ja tätinsä luona Toppeliuksen talossa. Topeliuksen isä toivoi poikansa oppivan suomea, sillä kotiseutu Kuddnäs oli ruotsinkielistä.
Topelius, Zacharias
Porvoo : WSOY : Teoksessa Kirjailija-albumi : 1878-1898 (s. 379-382). Toim. W. Söderström.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto on avattava kirja. Materiaalina 150 vuotta vanha, kaupunkitalon kattorakenteessa käytetty mäntypuu. Selkämateriaali nahka. Signeerattu kpl.
Rista, Ilona
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Pikkulottia Mäentalon rappusilla 16.3.1936
Lapinlahti
maanpuolustusjärjestöt
naisjärjestöt
Lotta Svärd
lotat
pikkulotat
rakennukset
Mäentalo
Keinonen, Hilda
Lotta Svärd -yhdistyksiin oli mahdollista 1930-luvun alkupuolelta alkaen perustaa osastoja 8-16-vuotiaille tytöille. Aluksi tytöistä käytettiin nimeä pikkulotta ja vuodesta 1943 alkaen lottatyttö. Heidän pukunsa oli lottapuku pienoiskoossa. Takana vasemmalla on opettaja Hilda Keinonen. Kuvan luovuttaja: Mirja Lehikoinen
Lapinlahden kunnankirjasto
henkilökuvat
joenperkaus
Honkajoki
Pikkuluoman perkaustyömaa (2_13 Honkajoki, Pukarankylä). Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1938. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 143 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 86.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Pila Pahoista Hengistä, Kolmessa Kanssa-puheessa, Uskon Wahwistukseksi
sananlaskut
runot
kertomukset
kaunokirjallisuus
Hattula
Hämeenlinna
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin kirja-painosta), 1817.
Kansalliskirjasto
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (And. Cederwallerin tykönä), 1816.
Pilapuu. Osa käsikirjoituksesta tammikuu 1941 Kivet. Osa käsikirjoituksesta vuodelta 1941
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
puukauppa
huijaus
malminetsintä
Digitoitu dokumentti on kirjoitettu kellastuneille ruuduttomille liuskoille, jotka on luultavasti leikattu isommista papereista. Dokumentti sisältää novellien Pilapuu ja Kivet osittaiset käsikirjoitukset. Ensimmäisessä novellissa ei otsikkoa, se alkaa kesken tekstin: "Sitä ei tuollaista runkoa joka päivä ajeta...". Pilapuu on tarina Virsun ukosta, joka on hyvillään, kun Raahen patruunat kilpailevat hänen ylipitkästä mastopuustaan. Hän saa sen kaupattua rikkaalle Soviolle. Kun kaupat on tehty, Virsu saa konttorissa tavanomaiset viinaryypyt, piipputupakkaa ja mälliä. Kun kirjanpitäjä poistuu hetkeksi, Virsun ukko kehuu mukana olevalle pojalleen saaneensa pilapuun kaupaksi. Konttorin papukaija kuulee tämän ja alkaa hokea pilapuuta. Patruuna tarkastaa puun ja todettuaan sen ontoksi tiputtaa hinnan puoleen. Virsun ukko on menettänyt rahaa ja kunniansa. Novellin aihe on lainattu Samuli Paulaharjun teoksesta Vanha Raahe (1925). Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 30.1.1941 Ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 8 (Otava 1989). Kivet oli alunperin suunniteltu elokuvakäsikirjoitukseksi, mutta elokuvaaja Nyrki Tapiovaaran kadottua talvisodassa Haanpää muunsi tekstin pitkäksi kertomukseksi. Teksti alkaa kesken tekstin, alussa on huomautus "(juttu jatkuu)". Lauri Väri kulkee kevätyössä ja nousee sisävesilaivaan löytäen taskuistaan Anna-Liisa Pilton antamat kivet. Laajuus 1,5 sivua Ilmestynyt teoksessa Kootut teokset 6 (Otava 1989).
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Keitele
kalastus
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen Nujun atomionginnat. Paras keiteleläinen oli Matti Saastamoinen, joka sai 4770g kaloja ja palkinnoksi matkaradion. Saalista punnitsemassa Juhani Järvelä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 13.4.1972.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana vanha kanneton kirja. Kirjan keskelle on leikattu soikea aukko, joka jatkuu suipentuen läpi kirjan. Leikatut sivut yhteen liimattuna sisältyvät teokseen. Uniikkikappale.
Poijula, Kaija
puistot
Pinellan puisto
rannat
laiturit
huvilat
Pinellan huvilat
Keinusaari
Pitkänsillan pieleen Keinusaaren puolelle perustettiin kuvernööri Rehbinderin aloitteesta puisto jo 1840-luvulla. Pinella-nimen puisto sai parikymmentä vuotta myöhemmin, kun ravintoloitsija A. Nordin korjautti puistossa olevan vanhan makasiinin kesäravintolaksi ja nimesi sen Pinellaksi. Nordin sai luvan ravintolalleen sillä ehdolla, että rannassa oleva hevosuittolaituri sai jäädä paikalleen. Ravintolan suosio hiipui 1880-luvulla, ja se tuhoutui lopulta tulipalossa. Kaupunki vuokrasi suuren osan puistosta vuonna 1895 Hämeenlinnaan perustetulle Verkatehdas Osakeyhtiölle, jonka hallitsema alue erotettiin aidalla puistosta. Rantaan rakennettiin 1900-luvun alkuvuosina myös kaksi huvilaa, jotka tunnetaan Pinellan huviloina. Puisto sai rauhassa rappeutua, kunnes kaupungin vastaperustettu puistovaliokunta alkoi hoitaa myös pieneksi käynyttä Pinellan puistoa vuoden 1904 jälkeen. Jo vuonna 1905 puisto oli valiokunnan vuosikertomuksen mukaan jälleen yksi kaupungin "hauskempia virvokepaikkoja".
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Teos on käsinommeltu, lehdet maalattu vesivärein vaaleanpunaisen eri sävyillä. Ei tekstiä, ei kuvia. Nahkaselkä, lukituksena nahkasuikale. Pakattu pahvilaatikkoon, jonka kannessa teksti Pink dreams. Taiteilija on kuvannut teostaan seuraavasti: "Dreams belong to life. One has hundreds of pink dreams which are gathered in this book and when the book is open the dreams will be free." Uniikkikappale.
Hursti, Terhi
Riihimäki, Lea
Keuruun kaupunginkirjasto
Pips : Zeitschrift für UnZeitgeist, UnKomMerz & Objektliteratur. Engelbox. Himmel & Höllebox mit gefiederten & anderen Flügelwesen
Teos on taiteilijakirja. Kaksi harmaata sisäkkäistä pahvikoteloa, jota sisältävät 130 numeroitua ja osin numeroimatonta artefaktia ja dokumenttiä: kuponkeja, kortteja, lehtileikkeitä, valokopioita jne.
Andryczuk, Hartmut
Bibbe, Anne-Miek
Bolkart, Johanna
Collins, Patricia
Dellafiora, Davis
Eckart, Anne
Gómez, Antonio
Olbrich, Jürgen O.
maatalous
maatilat
Pirilän tila on ollut Rekolan suvun hallussa vuodesta 1931. Pirilä on yhä Raision merkittävimpiä maatiloja.
Marttila, Heikki
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu satunnaisista katkelmista samankokoisista kirjoista, jotka saatu ilmaiseksi divareista. Kannen suunnittelu Rytkönen Dalia mukaellen. Teoksen takakannessa: "Uusiokirjat ovat television kanavasukkuloinnin ja nettisurffailun kaltaisia koosteita - satunnaisotoksia satunnaisista lähteistä satunnaisjärjestyksessä." Uniikkiteos. Erilaisia "rytkäyksiä" on tehty 100 kappaletta.
Rytkönen, Timo
Piruja ja pikkuväkeä : Tarinoita yliluonnollisista olioista ja ilmiöistä Pyhäjokivarrelta
Pyhäjoki (kunta)
Merijärvi
Oulainen
Vihanti
Haapavesi
Kärsämäki
kummitustarinat
Pyhäjoen kirjasto
Peltoketo, Marja
Koponen, Jouni
Teos on taiteilijakirja. Teoksen pohjana vanha kanneton kirja. Kirjan keskelle on leikattu pyöreä aukko, joka jatkuu suipentuen läpi kirjan. Leikatut sivut yhteen liimattuna sisältyvät teokseen. Uniikkikappale.
Kauppala, Heikki
Pitäjäntupa—Kunnantupa—Kuntala : Laukaan kunnantalon vaiheita
kunnantalot
Laukaa
Kuokkanen, Pertti
Pitäjien Parhaat -kilpailun osanottajat 1967
1960-luku
kilpailut
11. Pitäjien Parhaat -kilpailun osanottajat 1967. Edessä vas. Raimo Mikola, Martti Bloigujeff, Tuulikki Jauhiainen, Irja Hyvönen ja Vellamo Paananen. Takana vas. Kaarina Tuhkanen, Seppo Mikola, Eila Tuhkanen, Jouko Kaihenoja ja Erkki Alavillamo.
Pitäjien parhaat 1977. Vasemmalta Pentti Auvinen, Eeva Laukkanen(?) ja opettaja Pentti Simonen.
Sallinen, Eila
sillat
Pitkäsilta
talvi
1900-luku (vuosikymmen)
Vanhin tunnettu silta Vanajaveden yli sijaitsi 1600-luvulla linnan pohjoispuolella, suunnilleen nykyisen rautatiesillan kohdalla. Seuraava silta rakennettiin linnan ja Hätilänniemen välille 1740-luvulla. Ensimmäinen silta nykyiselle siltapaikalle Keinusaaren ja keskikaupungin välille valmistui vuonna 1794, jolloin sillan rakennustyöt olivat kestäneet yli kahdeksan vuotta. Uuden sillan rakentaminen tuli jälleen ajankohtaiseksi 1870-luvulla, ja senaatti tarjosi sillan rakentamista ja ylläpitoa kaupungin tehtäväksi. Kuvassa näkyvä puinen Pitkäsilta, Lääninsillaksikin kutsuttu, valmistui kuitenkin valtion kustannuksella vuonna 1878 ja palveli niin kaupungin kuin lääninkin asukkaita aina vuoteen 1909 asti. Viljamakasiini ja lääninsairaalan rakennukset sillan takana Keinusaaressa ovat arkkitehti C. L Engelin käsialaa ja peräisin 1830- ja 1840-luvuilta.
Böök, A. Th.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : Kirkollinen kirjakauppa - Kyrklig bokhandel.
Pitkäkankaan talo : alkujaan Sirola/Puromäen torppa
Sironen, Tuomo
äänitteet
äänitiedostot
kansantarinat
tarinat
Theodolinda Hahnssonin kertomus Pitkänniemen synnystä perustuu Hämeenlinnan seudulta peräisin olevaan kansantarinaan. Tarina kertoo Katumajärven Pitkäniemen synnystä kahden mahtavan hämäläisen, Aimon ja Kammon välisen taistelun tuloksena. Kertomus on julkaistu painettuna mm. teoksissa Pikku kertoelmia (1878) ja Kotikuusen kuiskehia (1. p. 1884). Äänitteen on toteuttanut Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX vuonna 2010, lukija Panu Koskinen.
Hahnsson, Theodolinda
Julkaistu painettuna kirjassa: Hahnsson, Theodolinda: Pikku kertoelmia. - Hämeenlinna: Hahnsson, 1878.
Pitoemäntiä Jokikorvan Aune Hirviheimon hautajaisissa 1949
emännät
hautajaiset
1940-luku
Pitoemäntiä Jokikorvan Aune Hirviheimon hautajaisissa 1949. Vas. Paavo Hirviheimo tunnistamattoman henkilön sylissä, Toini Pakarinen, Helvi Serguskin, Kerttu Ruuskanen, Vieno Saastamoinen ja Hilja Mikkonen. Kuva Vieno Saastamoinen.
Saarela, Martta
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Hirvineva, Toini
kokit
Kortelahti, Eeva-Liisa
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1984
Hovi, Mirja
nypläys
kurssit
Pakaa
Pitsinkutomiskurssi Pakaan koululla 6.4.1959.
Orimattilan kaupunginkirjasto
Pituuden mittausta. Oikealla Riitta Qvick. Vuosiluku tuntematon.
Plan af Helsingfors 1841 = Plan Helsingforsa 1841 goda
kartor 1840-talet
Helsingin kaupunginkirjasto
Gyldén, Claes Wilhelm
kartat
asemakaavat
korttelit
tontit
kaupunkikartat
1841
1840-luku
Claes Wilhelm Gyldén (1802–1872) toimi päämaanmittauskonttorin insinöörinä 1830–1840-luvuilla ja julkaisi tänä aikana kaikkien Suomen silloisten kaupunkien asemakaavat karttasarjana. Alkuperäisten karttojen koko oli n. 51 x 66 cm. Hämeenlinnan kartta on vuodelta 1841, ja siihen on piirretty lisäksi kaupungin sijainti yleiskartassa. Myös korttelien numerot ja ruotsinkieliset nimet, tonttien numerot sekä tärkeimmät rakennukset on merkitty karttaan.
1700-luku
Hämeenlinnan tonttikartta vuodelta 1780 on julkaistu Hämeenlinnan kaupungin historian toisessa osassa, liite 5.
Plan de pacification sur cette base : les limites politiques des états doivent être conformes aux limites naturelles
politiikka
politik
tietokirjallisuus
facklitteratur
Par l'abbé P. de M ..... 74 s. ; 20 cm. Niteeseen sidottu myös teos Defense du systeme des limites naturelles. Suite du plan de pacification. Kirja saatu lahjoituksena Linköpingin Stifts- och Landbibliotek -kirjastolta. Mukana teksti: "Sändes med hälsning denna lilla volym, som hittats bland dupletterna. Vännen Nils Gobom 15.9.1953". Kirjassa on Lukukirjaston exlibris, jossa numero 235. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa.
Mably, P. de
Hambourg
fre
museoesineet
Planterin alahantaaki (4_756 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 756. Yhdestä puusta valmistettu lankkusahan (planteri) alapäähän kiinnitettävä kädensija (hantaaki). Maalaamaton ja kulunut. Kaksi kädensijaa vastakkaisilla puolilla. Esineen keskellä kulmikas reikä, jossa liikkuva kulmikas puinen osa, joka on toiselta puolelta paksumpi ja jonka toiseen päähän on naulattu nahanpala.
Heikkilä, Juhani
Teos on taiteilijakirja. Tekstiä ja piirroksia.
Pettibon, Raymond
Teos on taiteilijakirja. "Dedicated to kisses". Liittyy näyttelyyn Indices/Poems for lips 23.3.-30.4.2006 Compost-galleriassa. Tuhannen kappaleen painos.
Ollikainen, Jouko
Teos on taiteilijakirja. Läpinäkyvän muovipussin sisällä värillisiä paperisuikaleita, jotka on lävistetty metallilangalla seinälle ripustusta varten. Paperien ympärillä vaalenpunaisen hopeanhohtoinen vyö, jossa mm. teksti Poesi. Kokonaisuus muistuttaa vanhan ajan ulkohuoneissa käytettyä wc-paperinippua.
Regild, Carsten
näytelmät
nuorisoseurat
Naarkoskella Yli-Hyrylän pihalla otetut kuvat ovat vuodelta 1955 tai 1956 ja ne liittyvät Pukkilassa järjestettyihin Uudenmaan nuorisoseurojen maakuntajuhliin. Juhlien ohjelmassa oli näytelmä Pohjalaisia, joka esitettiin Yli-Hyrylän pihapiirissä. Näytelmän esitti Ohkolan nuorisoseura.
Pukkilan kunnankirjasto
Anu Pakkasvirta ja Tenho Raatikainen näytelmässä ”Pohjalaisia” 1950-60 -lukujen taitteessa.
Cajanus, Daniel
henkilöhistoria
kainuulaiset
Kajaani (sanomalehti)
artikkelit (julkaisut)
Anders Cajanuksen poika Daniel Cajanus syntyi Paltamossa 1704. Häntä kutsuttiin "pitkäksi suomalaiseksi", sillä hän oli täysikasvuisena neljä kyynärää ja neljä tuumaa (2,625 metriä) pitkä. Käytyään jonkin verran koulua muutti Daniel ulkomaille ja otti pestin Puolan kuninkaan August II:sen ratsuväkirykmentin lipunkantajaksi. Hän kuitenkin huomasi pian, että ansaitsi enemmän esittelemällä itseään maksusta, sillä hän oli kasvanut "jättiläiseksi, jollaista koskaan ennen ei oltu nähty". Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä numerossa 86/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Salmela, Marja
Kirjastot.fi
Pohjois-Karjala
Laatokan Karjala
Laatokka
vesiliikenne
Valamo
asutushistoria
elinkeinot
Sortavala
Ruskeala
louhokset
rautamalmit
tehtaat
Pitkäranta
kansanperinne
kansanrunous
metsästys
luonto
maisema
Kirjoittaja Oskar Relander (1863-1930) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunoudentutkija. Hän teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928, josta oli välillä poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916-1917.
Relander, Oskar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO PKKO 42.7 REL
Kansanvalistusseura
Pohjois-Karjala kaunokirjailijain innoittajana ja kynänkohteena : havaintoja ja viittauksia
aiheet
Olla Teräsvuori (1888-1953) tunnetaan ennen kaikkea vapaan kansansivistystyön uranuurtajana. Hän toimi Joensuun Vapaaopiston rehtorina vuodesta 1922 ja opintokerhotoiminnan edistäjänä Pohjois-Karjalassa ja Suomessa. Hän oli myös filatelian harrastaja. Hänen kirjallinen tuotantonsa sisältää myös kirjallisuudentutkimuksen alaan kuuluvia teoksia.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86.2 TER