Laatokan Karjala
Laatokka
maisema
postikortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
Jaakkima
Haukkariutta
Sortavala
Riuttavuori
Riutuvuori
Axel Fröbergs förlag, Helsingfors
Ljustryck G. Arvidsson H:fors
Tolvajärvi
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
luostarit
kirkot
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Knackstedt & Näther, ljustryckeri, Hamburg.
Vakkosalmi
Sortavalan Kirjakauppa
Sortavalan seminaari
koulut
Alopaeus, C. W.
sillat
Kurkijoki
Tamhanka
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Yksityishenkilön korttialbumi
Kaarnesaari
Kaarnesalmi sijaitsee Kaarnesaaren ja Orjatsaaren välillä Sortavalan maalaiskunnassa.
C. W. Alopaeus
Kontiolahti
Höytiäinen
Pyhäselkä
järvenlasku
kanavat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata ja niin kyllä saatiinkin, totta vie. Syksyllä 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Laine, Johannes (valokuvaaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Pohjois-Karjala
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Pohjois-Karjala
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Tuntematon
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata. Hiekkamaalle kaivettu pato alkoi ensin vuotaa pikkuhiljaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita.
Johannes Laine
Joensuu
Joensuun Työväenyhdistys
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on oletettavasti vuosilta 1928—30, jolloin teatteri esitti näytelmää Mustalaisruhtinatar.
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Valokuva näytelmästä Keltainen vaara.
merkkihenkilöt
rautatieasemat
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys. Presidentti Ståhlberg ja puolisonsa kuuntelevat kunnallisneuvos Laineen puhetta Joensuun asemalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Valokuvat - Joensuu
K. J. Ståhlberg ja hänen vaimonsa Ester kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Kyseessä oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14.10.1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (1)
valokuvat
kulttuuri
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (4)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuva on vuoden 1932—1933 näytäntökaudelta näytelmästä Vanha Heidelberg.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (5)
Joensuun Työväenyhdistys aloitti teatteritoimintansa heti yhdistyksen perustamisen alkumetreillä. Jo yhdistyksen ensimmäisissä iltamissa vuonna 1890 esitettiin näytelmä Postikonttorissa. Vuonna 1907 perustettiin virallisesti Joensuun Työväenyhdistyksen näytelmäseura. Sen nimi muutettiin vuonna 1919 Joensuun Työväen Näyttämöksi. Työväen teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri. Kuvassa ilmeisesti yksi Työväen teatterin johtajista.
Valokuva : Joensuun Työväen Teatteri (6)
rakennukset
ilmakuva
kaupungintalot
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Veljekset Karhumäki Oy
Postikortti : Joensuun luterilainen kirkko
Joensuussa Kirkkokadun ja Koskikadun kulmassa seisoi 1900-luvun alkuvuosikymmenet komea rakennus, jota kutsuttiin Kauppakartanoksi. Siinä toimi 1900-luvun alussa Surakoiden oblaatti- eli ehtoollisleipätehdas. Postikortin lähettäjä on oblaattitehdas.
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit : Laatokan Karjala
kadut
Schlüterin kirjakauppa Yhtiö
kansalaissota
Suojeluskuntajärjestö syntyi vuonna 1917. Sen taustalla oli halu turvata yhteiskuntarauha järjestysvallan horjuessa Suomessa. Yhteiskunnallisen tilanteen kärjistyessä suojeluskunnista kehittyi puolivirallinen järjestö, josta samalla tuli työväenkaartien vastajärjestö. Tammikuussa 1918 kehitys sai päätepisteensä, kun senaatti julisti suojeluskunnat virallisiksi joukoikseen. Kansalaissodan loppuun suojeluskuntaliikkeestä kasvoi merkittävä maanpuolustusjärjestö, joka jatkosodan jälkeen lakkautettiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Luetteloimattomat
Pohjois-Karjala
naiset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Valokuvat - Luetteloimattomat
Höytiäisen järvenlasku oli aikanaan pienimuotoinen katastrofi. Pyhäselkään alettiin kaivaa kanavaa vuonna 1854. Tarkoituksena oli saada lisää viljelysmaata, mutta vuonna 1859 hiekkamaalle kaivettu pato alkoi vuotaa. Ensimmäisen päivän aikana järven pinta laski 20 senttimetriä, mutta huima lopputulos oli yli 9 metriä. Valloilleen päässyt vesi vei mukanaan tukun rakennuksia ja katkoi puita. Oheinen kuvapari (tässä nämä kaksi kuvaa yhdistetty kuvankäsittelyllä) on julkaistu Karjalan Maa -lehdessä vuonna 1977. Kuva on yhdistetty Höytiäisen järvenlaskuun. Asiaa vastaan puhuu kuitenkin useampikin seikka. Historioitsija Terho Könönen huomautti, ettei maasto sovi Höytiäisen kanavasuuhun, sillä vasta lasku on kaivertanut kanavan jyrkät muodot ja Puntarinkosken kalliot esiin. Kuvat ovat lisäksi epäilyttävän hyvälaatuisia. Puissa ei myöskään ole lehtiä, vaikka Höytiäinen purkautui elokuun alussa ja voimakkain virtaus oli jo ohi 18.8.1859.
Yhdistelmä kahdesta kuvasta. Samat kuvat julkaistu Karjalan Maa -lehdessä 10.2.1974. Tässä yhteydessä kuvaajaksi mainittiin Joensuussa toiminut eläinlääkäri.
kansakoulu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Joensuu
ortodoksinen kirkko
kirkkorakennukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Valokuvat - Laatokan Karjala
Adler & Dietze, painaja Kruskopf Pehr Adolf, alkuperäisen kuvan tekijä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Helsingfors: A. W. Gröndahl & A. C. Öhman
Ruskeala
Jaakkimanvaara
pappilat
Kitee
Puhos
käsityöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itsensä valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Liperi
Liperiä esittelevästä pienestä valokuva-albumista löytyy kuvia mm. seuraavista paikoista ja tiloista: Liperin kirkko, sankarihauta, Simananniemi, Siikasalmi, Korjunsalmi, Harjula, Männistö, Antti Sallisen tila ja Antti Kariolan tila.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – LIPERI
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
ilmakuvat
Kaupungin keskustasta otetussa ilmakuvassa näkyy etualalla kaupungintalo. Vasemmalla on tori ja oikealla kanava. Keskustassa näkyy tässä kuvassa useampikin matala puutalo, jotka ovat sittemmin joutuneet väistymään liikehuoneistojen tieltä.
T:mi Karhumäki
Jns:n seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät kaupungissa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
kiiltokuvat
Joensuun tyttölyseo
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Rakennuksessa on toiminut myös kaupunginkirjasto vuosina 1961—1992. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle.
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna Joensuussa vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle. Rakennuksessa toimii nykyään Joensuun lyseon lukio, Suomen toiseksi vanhin suomenkielinen oppikoulu. Koulun pihalla on edelleen nähtävissä nk. raippamänty, johon vielä 1800-luvulla kiinnitettiin rikolliset rangaistustaan kärsimään.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Postikortit - Joensuu