Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1914
Pohjois-Karjala
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
järjestöt
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
toimintakertomukset
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1914. Nimi oli aikaisemmin Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto. Vuonna 1914 liittoon kuului 13 yhdistystä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1915
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1915. Vuonna 1915 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1916
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1916. Vuonna 1916 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1917
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1917. Vuonna 1917 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1918
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1918. Vuonna 1918 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Joensuu
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
Pohjois-Karjalan ja Joensuun opas ja liikekalenteri 1927
yritykset
liikelaitokset
myymälät
teollisuus
teollisuusrakennukset
tehtaat
pitäjät
kunnat
historia
Liikekalenteri sisältää Joensuun ja Pohjois-Karjalan yritysten, teollisuuslaitosten ja kauppaliikkeiden ilmoituksia vuodelta 1927. Siinä on tietoja Joensuun palveluista ja niiden osoitteet sekä huomattavimmat Pohjois-Karjalassa ja Joensuussa toimivat ja seurat ja yhdistykset tuohon aikaan. Kirja sisältää myös luvun: Lyhyt silmäys Pohjois-Karjalan historiaan sekä teollisuuden kehitykseen. Pohjois-Karjalan pitäjät: pinta-ala ja väkiluku 31.12.1926, on lueteltu ja tietoja on mm. kuntien teollisuudesta. Erikseen on tietoja Värtsilän teollisuudesta sekä Outokummun kaivoksesta. Sisältää runon Pohjois-Karjala, jonka on kirjoittanut Terttu Orpana. Mukana on kuvasivuja Joensuusta ja Pohjois-Karjalasta: teollisuuslaitoksista ja muista rakennuksista ja maisemakuvia. Valokuvat kuvateksteineen: Koli ( s. 5) Joensuun kaupunki lentokoneesta 300 metrin korkeudesta kuvattuna ( s. 7) Sankarivainajien hautapatsas Joensuun luterilaisella hautausmaalla (s. 9) Pohjois-Karjalan vapaudenpatsas - taustalla Joensuun kaupungintalo (s. 11) Penttilän saha 250 m. korkeudelta kuvattuna (s. 13) Joensuun luterilainen kirkko (s. 15) Ilosaari (s. 17) Joensuun yhteiskoulu ja Joensuun lyseo (s. 19) Joensuun tyttökoulu ja Joensuun kansakoulu (s. 21) Rauta-aitan liiketalo (s. 23) Joensuun kreikka.-katol. kirkko (s. 25) Itä-Suomen faneeritehdas o.y. Joensuussa (s. 27) Joensuun kaupungintalo (s. 29) Yleiskuvia Joensuusta (s. 31) Joensuun Linnunniemi (s. 33) Pankakosken tehdasalue lentokoneesta kuvattuna (s. 35) Pankakosken tehdas vesisulkulaitoksineen (s. 37) Ilomantsi : näköala Möhkön tehdasalueelta (s. 39) Ilomantsi : näköala Kuolismaan vaaralta itäänpäin (s. 41) Maisema Ilomantsin kirkonkylästä (s. 43) Megrin kuulu kenttävartio : entinen luoistari (s. 45) Kaunis Koitajoki Ilomantsissa (s. 47) Möhkönkoski Ilomantsissa ja Järvimaisema Ilomantsissa (s. 49) Kesäinen karhunpesäryteikkö Ilomantsissa (s. 51) Valtakunnan itäraja talvella ja Tukinuittoa kesäisin rajaseudulla (s. 53) Linnunniemen hovi Pälkjärven Pälksaaressa (s. 55) Värtsilä lentokoneesta kuvattuna (s. 57) A. B. Värtsilä Oy:n vanne-, rauta- ja naulatehdasrakennus (s. 59) Osa Värtsilää talvella (s. 61) Outokummun kaivos [piirros] (s. 63) Outokummun kaivos (s. 65) Nurmeksen kylpylaitos (s. 67) Maisema Kolilta ja Matkailijayhdistyksen moottorialus "Ukko-Koli" (s. 69) Puntarikoski ja Kuusankoski Koitajoessa (s. 71) Höljäkän Konnanlampi ja Maanvilj. Pekka Kilpeläisen talo Nurmeksen Porokylässä : entinen Simo Hurtan hovi (s. 75) Nurmeksen Kauppa Oy:n liiketalo (s. 77) Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:n uusi liiketalo [piirros] (s. 78) Liperin kirkko ja Siikakosken tehdas (s. 79)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Pohjois-Karjalan kirjapaino
Pohjois-Karjalan Kansanopisto ynnä Isäntä- ja Emäntäkoulu sekä Maatalouskoulu lukuvuotena 1910-11
Pyhäselkä
Niittylahti
kansanopistot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1931 : 36. työkausi
Stenius, Jaakko
Korpi-Jaakko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1930-1931 sekä johtajatar Leikko Hakulisen esitelmän: Jaakko Stenius vanhempi eli "Korpi-Jaakko" ja hänen toimintansa kirkkoherrana ja maatalousmiehenä Pielisjärvellä.
Suomalainen, S. (toimittaja)
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1932 : 37:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1931-1932.
Tuominen, Olli (toimittaja)
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1933 : 38:s työkausi
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1932-1933.
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1935 : 40:s työkausi
Hakulinen
Liekko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1934-1935. Alussa on lyhyt henkilöhistoria kansanopiston apulaisjohtajasta ja opettajasta Liekko Hakulisesta, ja katsaus hänen toiminnastaan opiston hyväksi. Hän siirtyi eläkkeelle joukuussa 1934. Hänen seuraajaksen valittiin Iisa Iso-Aho. Kansanopiston johtajana toimi Olli Tuominen vuosina 1931-1970.
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja lukuvuosina 1911-12 ja 1912-13
Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys : 25-v. toimintaselostus ja kertomus v. 1934
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1934, joka oli yhdistyksen 25. toimintavuosi. Yhdistys perustettiin 29.3.1909. Alussa on selostus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen 25-vuotisesta toiminnasta sekä katsaus kotiteollisuuden edistämiseen Pohjois-Karjalassa ennen vuotta 1909.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
kalastus
kalastuspaikat
vesistöt
verotus
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Kalastuksesta perittiin veroa kruunulle Pohjois-Karjalassa. Julkaisussa kerrotaan kruununkalastuksen tilanteesta 1500-, 1600- ja 1700-luvulla.
Könönen, Aulis V. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KÖN
Suomen kalastusyhdistys
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1903
nuorisoseurat
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1908
Pohjois-Karjalan suojeluskuntalainen 1924
suojeluskunnat
Lotta Svärd
kausijulkaisut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 39.051 POH
Joensuun Sk- ja Lotta Svärd-piirit
Ilomantsi
Pohjois-Karjalan sydäntautiyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – ILOMANTSI
Pohjoisen rintaman armeijain Ylipäällikön päiväkäsky 1916
päiväkäskyt
ensimmäinen maailmansota
autonomian aika
Tiedonannot on luettu ääneen Ruskon kirkossa ja Ruskon kirkkoherra on ne säilyttänyt.
Pohjoislahden nuorisoseura sai kulttuuripalkinnon
Joutsijoki, Eine
Keuruun kaupunginkirjasto
Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen
koulut
Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/467593#?page=1
M. C.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Pohjoismaiden yhdyspankin uusi toimitalo : esittelylehtinen ja opas asiasta kiinnostuneille
Pohjoismaista osuuskauppaväkeä Orimattilassa (NAF) 26.6.1958
Osuusliike Toukola
vierailut
pohjoismaalaiset
1950-luku
Pitäjäsanomat
Orimattilan kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
aitat
1840-luku
Pohjoismäki. Keitele, Hamula. Eloaitta rakennettu ensimmäisen kerran 1843 seinässä olevan vuosiluvun mukaan.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
asuinrakennukset
1910-luku
Pohjoismäki. Keitele, Hamula. Päärakennus ajoittuu 1910-luvulle.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on sarjasta Aikakirjoja, jonka aiheena on esi-isien ja erilaisten kirjallisten 'sukulaisuussuhteiden' välityksellä 1900-luvun sodat, mullistukset ja pakolaisuus sanattomana kertomuksena. - Maalausalustaksi käsitellyn kirjan molemmin puolin vanhoja kuvia sotilaselämästä ja haavoittuneesta sotilaasta sairaalan sängyllä. Sekatekniikka, materiaalina vanhat lehtikuvat, leikkeitä latina-suomi sanakirjasta, lakattu maali. Uniikkikappale.
Giacomelli, Petra
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Aiheena Pecos Billin ja Calamity Janen rakkaustarina. Ilmestynyt Musta taide -lehden numeron 9 osana. Otettu 2000 kpl:een painos, joista 999 kpl on numeroitu ja signeerattu.
Kelaranta, Timo
Hinkka, Jorma
Bourdon, Päivi
Poikien hiihtomerkin suorituskortti vuodelta 1937
hiihto
kortit
kansakoulu
Pukkila -- Kantele
Uuno Kallion poikien hiihtomerkin suorituskortti vuodelta 1937. Kortin on allekirjoittanut Kanteleen kansakoulun opettaja Lauri Tenhola. Hiihtokilometrejä kertyi yhteensä 70.
Pukkilan kunnankirjasto
Huittisten VPK
palokunnat
Huittinen
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1982
Hirvikoski, Paavo
Poimintoja Naisten päiviltä Vaasassa huhtikuun 4-5 pnä 1925
naisasialiikkeet
kvinnosaksrörelser
naisasiajärjestöt
kvinnosaksorganisationer
naisen asema
kvinnans ställning
tapahtumat
evenemang
Vaasa
Vasa
1925
1920-luku
1920-talet
Sisällys - Innehåll: Johtaja Lucina Hagmanille omistetaan kiitollisuudella ja kunnioittaen tämä julkaisu, Hilma Vallinmäki Nosta pääsi!, runo, Emmi Haapanen Naisten päivä, Hanna Kivinen Mikä on naisasiaharrastuksen tärkein pyrkimys tällä hetkellä?, Katri Virkkunen, Armi Hallsten-Kallia, Hilja Riipinen, Jenny Markelin-Svensson, Mandi Hannula, Lucina Hagman, Hedvig Gebhard Nykyajan naisen tunnus, Hilja Vestberg Perheenäidin tehtävän valoisat puolet, Katri Virkkunen Lasten ja nuorisosuojeltyön suuntaviivoja, Armi Hallsten-Kallia Mietteitä ihmisyysaatteesta, Lucina Hagman Siveellisyys ja raittius, Hilja Riipinen Perheenemännän työn kansantaloudellinen merkitys, Hedvig Gebhard Naisten valmistus itsensä elättäjäksi, Jenny Markelin-Svensson Tiedon valoa naisten riveihin, Signe Sarlin Työn ponnistuksesta, Elin Bergroth Ovatko valveutuneet naiset täyttäneet velvollisuutensa kansannaista kohtaan?, Maiju Seppä Kotitalous ja sen merkitys, Reetta Heiskanen Oma apu, paras apu
Vaasan Kirjapaino
Poimintoja tekeillä olevan Pohjois-Karjalan opiston ja sen yhteydessä toimivan Isäntä- ja Emäntäkoulun kertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902.
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Vuonna 1902 painettu kertomus sisältää poimintoja vuosikertomuksesta lukuvuosilta 1895-1902. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POI
Poimintoja V.P.K:n Naisosaston toiminnasta
Hirvikoski, Marjatta
Pojankoltiaisten menoa Mansikkaniemessä 50-60 luvuilla
Hakkarainen, Esa
maaseuturomaanit
kauppiaat
näkökulmatekniikka
sukupolvien väliset suhteet
Ville Kuronen: Pojasta mieheksi (e-kirja)
Kuronen, Ville
Kuronen, Timo
Pojat juontohommissa Vehmassalmen tanssipaviljongilla kesällä 1963. Oikealla Pentti Oskari Kangas
Varsinais-Suomi
Vehmaa
1960-luku
lavatanssit
seuratanssit
Saarinen, Kari
Vehmaan kirjasto
Pojat on poikia - Vaasan Lyseon poikien koulurangaistuksia 1800-luvun lopulla
skolor
lyseot
lyceer
lukio
gymnasium
oppilaat
elever
koulukuri
skoldiciplin
rangaistukset
straff
1800-luku
1800-talet
Vaasanpuistikko
Vasaesplanaden
Koulujärjestyksen kurinpitoperiaatteita ennen vuoden 1872 koulujärjestystä Vuoden 1872 koulujärjestys Suomen Suuriruhtinaanmaalle Vaasan Lyseon "musta kirja" Tilastoa Rikos ja rangaistus Pahempi rikos ja ankarampi rangaistus Joukkorangaistukset Johtopäätöksiä Artikkeli on ilmestynyt ensimmäisen kerran www.porstuakirjastot.fi -verkkosivulla vuonna 2002.
Lindholm, Arja
ihmiset
sauna
pojat
Oksan pojat Eino, Viljo, Martti ja Toivo saunomassa.
koululaiset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Yleisurheilumestaruuskilpailu koululaisilla. Pojat halusivat, että heistä otetaan kuva. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.9.1970.
Paananen, Vellamo
Nousiainen
2020-luku
kotiseutumuseot
rakennukset
Kotiseutumuseon Pokkalan torppa ja aitta sekä riukuaita. Pokkala sai uuden, perinteisen pärekaton talkootyönä.
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Pokkalan torpan siirtäminen museoalueelle
1980-luku
kotiseutuyhdistykset
museorakennukset
torpat
kunnostaminen
rakennusperinne
Pokkalan pärekattoinen savupirtti on museoalueen vanhin rakennus. Pokkalan torpassa sijaitsevat tupa, tupakamari, porstua, porstuakamari sekä kammio. Rakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1700-luvun puolivälistä. Rakennuksessa on asuttu vuoteen 1961 asti. Pokkalan torppa siirrettiin museoalueelle vuonna 1981. Rakennus on saatu lahjoituksena Eino Laineelta. (Jukka Sainio, 2017)
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
Poliisijärjestys Kajaanin kaupungille ja sille kuuluvalle alueelle
Kajaani
poliisi
lait
1900-luku
Kajaanin kaupungin poliisijärjestys eli järjestyslaki Kajaanin kaupungille ja sille kuuluville alueille. Laki on annettu Oulun läänin kansliassa 12. kesäkuuta 1903 ja sen on allekirjoittanut Oulun läänin kuvernööri Otto Savander (vuodesta 1906 Sarvi).
Savander, Otto
Kajaanin Kirjapaino
Pölkinaho, entinen ruotusotamiehen torppa
Tammenoksa, Paavo
runot
elämäkerrallisuus
Vänskä, Viljo
Kauppiaitten Kustannus Oy
Teos on taiteilijakirja sarjasta Sekametsäkirjasto. Teoksen muoto on avattava kirja. Materiaalina ajopuu, 4 "lehteä" kirveellä halkaistu ja poltettu osittain hiileksi. Selkämateriaali nahka. Uniikkikappale.
Rista, Ilona
omaishoito
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Äijälä, Kerttu
Äijälä, Risto
Teos on taiteilijakirja. Teos on kuvitusta sekä (proosa-)runoja sisältävä vihkonen. Teos on neljän, samassa mustassa paperipussissa säilytettävän erillisniteen muodostaman Mytty-teossarjan toinen osa. 26 numeroimatonta sivua.
Kärkkäinen, Tuomas
Raisio
yhtyeet
harjoitustilat
SIG:in ja muiden raisiolaisyhtyeiden kasvualusta oli koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari ja Raisrockit paikallisen luovuuden voimannäyttöjä. Lukion urheilukentän päädyssä sijaitseva koulukeskuksen väestönsuoja eli Pommari on ollut bändien harjoitustilana vuodesta 1976 lähtien. Kuvassa Pepe Le Moko harjoittelemassa Pommarissa vuonna 1986.
Korhonen, Arto
Raision kirjasto
Koutajärven rannalla Aittoniemessä Jutta Nuotio, poni Manolite ja naapurin tyttö. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.7.1970.