Postikortti : Joensuun luterilainen kirkko
Joensuu
kirkot
postikortit
Joensuussa Kirkkokadun ja Koskikadun kulmassa seisoi 1900-luvun alkuvuosikymmenet komea rakennus, jota kutsuttiin Kauppakartanoksi. Siinä toimi 1900-luvun alussa Surakoiden oblaatti- eli ehtoollisleipätehdas. Postikortin lähettäjä on oblaattitehdas.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
Siltakatu
rakennukset
Pielishovi
Teräskulma
Aluperin Pielishovina tunnettu Teräskulma on Joensuun ensimmäisiä suuria liike- ja asuinrakennuksia. Se valmistui vuonna 1939. Teräskulman taloon tuli myös Joensuun ensimmäinen hissi, muodoltaan rappukäytävän tavoin pyöreä. Hissin seinissä on pieniä ympyrän muotoisia ikkunoita, joista yksi on tehty matkustajia varten peiliksi.
Valokuvaamo Prisma
Kauppakatu
koulut
Joensuun tyttölyseo
sillat
Joensuun tyttölyseo toimi oppikouluna vuosina 1865—1974. Koulun ensimmäinen rakennus valmistui vuonna 1911 Pielisjoen rannalle. Rakennuksessa on toiminut myös kaupunginkirjasto vuosina 1961—1992. Vuonna 1956 valmistui uusi koulurakennus Koulukadulle.
Laatokan Karjala
Sortavala
Kaarnesaari
maisema
Kaarnesalmi sijaitsee Kaarnesaaren ja Orjatsaaren välillä Sortavalan maalaiskunnassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Laatokan Karjala
C. W. Alopaeus
Eno
kanavat
Kaltimon vanha kanava rakennettiin osana Pielisjoen kanavointihanketta. Kanavointityön toteuttajaksi määrättiin insinöörikapteeni Berndt Höök. Kanavan rakentaminen aloitettiin kesäkuussa 1876 ja se avattiin heinäkuussa 1879. Kanavauoma erotettiin koskista noin 2,5 kilometriä pitkällä maapenkereellä ja kanavan sulut tehtiin kivestä. Kaltimon kanava oli Pielisjoen kanavoinnin suurin yksittäinen työkohde, työmaalla työskenteli yli 400 miestä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Yksityishenkilön korttialbumi
Pohjois-Karjalan Kirjapaino-Osakeyhtiö
kadut
hevoskärryt
Katunäkymä Silta- ja Rantakadun kulmasta 1940-luvulta. Kuvassa oikealla näkyy kaupungintalo, vieressä Tie- ja vesihallituksen varikko. Varikon takana näkyy ns. kanavakoulu. Pielisjoen toisella puolella näkyy 1937 valmistunut PKO:n toimitalo.
Postikortit
puurakennukset
Kuva on otettu luterilaisen kirkon mäeltä Kirkkokadun päästä. Etualalla kulkee Papinkatu. Puut istutettiin Kirkkokadun varteen vuonna 1887. Niiden tehtävä oli toimia palomuurina ja estää mahdollista tulipaloa levittäytymästä koko kaupunkiin. Vasemmalla oleva talo oli suutari Johan Hirvosen talo, sen rakennutti Matts Lindfors. Talo ja tontti kuuluivat 1890-luvun alussa rehtori Gabriel von Pfalerille. Oikeanpuoleinen talo oli puuseppä Esaias Wahlgrenin rakennuttama talo, joka kuului ilmeisesti kuvanottoaikaan leipuri A. J. Tapaniselle.
Schlüterin kirjakauppa Yhtiö
Postikortin kuvan on otettu Joensuun luterilaisen kirkon tornista. Vasemmalla kulkee puiden reunustama Kirkkokatu. Sen toisessa päässä sijaitsee Joensuun ortodoksinen kirkko.
Aaltonen, Albin (kuvaaja)
Kaukola
Kekrinlahti
Laatokka
Kurkijoki
Laatokankarjalaisten Liitto r.y.
Jaakkima
Lahdenpohja
Pohjois-Karjala
kosket
Koitajoki (ven. Койтайоки) on Vuoksen vesistön latvavesiin kuuluva noin 200 kilometrin pituinen erämainen joki, joka virtaa sekä Suomen että Venäjän alueilla Suomen ja Venäjän rajan kummankin puolen. Koitajoki alkaa Venäjän puolelta pienistä rajajärvistä ja virtaa länteen Suomen puolelle Ilomantsin pohjoisosiin. Joki päätyy lännessä entisen Enon kunnan alueelle.
Schlüterin kirjakauppa yhtiö
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Pohjois-Karjala
Axel Fröbergs förlag, Helsingfors
Ljustryck G. Arvidsson, H:fors
Pielisjärvi
Lieksa
kirkkorakennukset
laivat
myymälät
hotellit
ravintolat
PKO
Pohjois-Karjalan Osuuskauppa
PKO:n uusi viisikerroksinen liiketalo valmistui sota-ajasta huolimatta vuonna 1942 Siltakatu 8:aan. Taloon sijoitettiin viisi osastomyymälää, konttori, keskusvarasto, I luokan ravintola ja 36 huonetta käsittävä hotelli. Hotelli avattiin kesäkuussa 1943, kun tilat vapautuivat sotilaskäytöstä. Torin laidalla näkyy myös Kotilaisen sekatavarakauppa.
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Heikki Pääkkönen perusti siihen jo vuonna 1895 ensimmäisen rautakaupan. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan. Kortti on osoitettu Apteekkari Herra H. Olsonille.
Riuttavuori
Alopaeus, C. W.
Rukola
Liperi
pankit
sairaalat
Kuvassa vasemmalla Diakonissalaitos ja oikealla Sortavalan yleinen sairaala.
Knackstedt & Näther, ljustryckeri, Hamburg.
Riutuvuori
Ljustryck G. Arvidsson H:fors
Sortavalan seminaari
Tamhanka
Tolvajärvi
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Tuntematon
luostarit
Valamo
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
ortodoksinen kirkko
Sortavalan kirjakauppa O.Y.
Karjalaisten aseveliliitto SK Oy
Pietinen (valokuvaaja)
Valamon luostari on Venäjän ortodoksisen kirkon luostari Valamon saarella Laatokan järven pohjoisosassa Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä. Nykyään siitä puhutaan Suomessa vanhana Valamon luostarina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit : Laatokan Karjala
S. Schildt, Helsingfors
Sortavalan Kirjakauppa O.Y.