Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen Lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1874—1875
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertotomus lukuvuonna 1874-1875. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut J. V. Johnsson.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Paino-yhtiön kirjapaino Kuopio
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
kansalaissota
Kansalaissota vaikutti koulun toimintaan. Koulurakennuksessa toimi sotilasmajoitus 11.2.1918 lähtien aina 29.10.1918 saakka, jolloin sitä ei voitu käyttää opetukseen. Koulu toimi syyskauden alussa Joensuun tyttökoulussa. Työjärjestyksenä käytettiin Suomen Senaatin 27.6.1918 vahvistamaa väliaikaista opetussuunnitelmaa.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (2)
konsertit
musiikki
kuorot
Joensuun mieslaulajat
käsiohjelmat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
henkilöt
hautajaiset
Parviainen, Blonda
Kutsu Blonda Parviaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Joensuun kaupunginkirjasto - Pohjois-Karjalan maakuntakirjasto : käyttösäännöt
kirjastot
säännöt
Joensuun kaupunginkirjasto
Kirjastolautakunnan 27.10.1977 hyväksymät Joensuun kaupunginkirjaston käyttösäännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet: 02 Kirjasto
Kuolinilmoitus : kauppaneuvos Petter Parviainen
kauppiaat
Parviainen, Petter
Ilmoitus kauppaneuvos Petter Parviaisen kuolemasta. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuu 100 vuotta : kaupungivaltuuston esityslista
juhlavuodet
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlapäivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Esityslistalla on seuraavat asiat: kaupungin viran- ja toimenhaltijoiden ja työntekijöiden leski- ja orpoeläkesääntö, kaatuneiden hautamuistomerkki sekä ansiomerkit.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1915
kauppakoulut
kutsukortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Konserttiohjelma: Nya Svenska Damkvartett
Nya Svenska Damkvartetin konsertin käsiohjelma. Kvartetissa lauloivat Amanda Carlsson, Ingeborg Löfgren, Inga Ekström ja Bertha Erixon. Naisnelikko kävi esiintymässä useissa Euroopan maissa ja jopa Amerikassa saakka.
Joensuu Boktryckeri
P. Kotilainen Oy:n juhlapäivällinen 1946
ruokalistat
päivälliset
P. Kotilainen Oy.
Pekka Kotilainen perusti vuonna 1886 yhtiön, johon tavaratalon lisäksi kuului muun muassa tukkukauppa ja limonaditehdas. Kotilaisen sekatavarakauppa sijaitsi kaupungin keskustassa torin laidalla.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1932
Savo
Pohjois-Karjala
työlaitokset
historia
1930-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1932
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.5805 SAV
Itä-Karjalan kansanopiston vuosikirja 1907
Karjala
Impilahti
kansanopistot
asutushistoria
kotiteollisuus
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston ensimmäisen vuosikertomuksen 1906-1907, jonka on laatinut U. Karttunen sekä artikkelit: Martti Kivilinna: Tietoja itäisen Karjalan asutuksesta 1500-luvulla Iivo Härkönen: Karjalan kysymys Lauri Mäkinen: Olisiko kotiteollisuudesta Itä-Karjalaan Lauri Kristian Relander: Sananen Suomen kylvösiemenyhdistyksestä ja sen tehtävistä Vuosikirjassa on myös kaksi Iivo Härkösen runoa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
rakennukset
rakentaminen
tontit
Joensuun kaupungin rakennussäännön vuodelta 1917 on Keisarillinen Suomen Senaatti vahvistanut 15.9.1916. Se sisältää määräyksiä koskien rakennuksia, rakentamista, tonttia ja puhtaanapitoa Joensuussa. Rakennussäännöt sisältävät seitsemän lukua ja 118 eri pykälää.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Kutsu : Heikki Hirvonen ja Niina Hirvonen
Rääkkylä
häät
Kutsu kauppias Heikki Hirvosen ja Niina Hirvosen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto–Pohjois-Karjalan museo
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1939-9.4.1940 : (34:s toimivuosi)
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Kertomus Joensuun kauppakoulun toisesta lukuvuodesta 1910-1911
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppakoulun toisen lukuvuoden 1910-1911 vuosikertomus.
Honkavaara, O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Kutsu kauppakoulun toverikunnan juhlaan 1932
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1929
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1915-1916
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1915-1916.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Rauman ja Itä-Suomen seminaarien juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
tapahtumat
Rauma
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarien Towerikunnan Juhlailta Sankariwainajien muistotaulun hywäksi Raumanlinnan juhlasalissa.
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1914-1915. Sota-ajan takia lukuvuosi oli hiukan lyhennetty.
Beyrath, Thilda
Utra
sahat
Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Alueella oli kirkko ja oma lääkäri, tehtaankoulu aloitti toimintansa jo vuonna 1861 ja sen yhteydessä toimi myös kirjasto. Kun sahan toiminta loppui, kirjasto jatkoi toimintaansa vielä jonkin aikaa. Utraan perustettiin 1949 piirikirjasto, joka jatkoi Joensuun kaupunginkirjaston sivukirjastona vuodesta 1954 lähtien.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1920-1921. Syyslukukauden alusta aloitti uutena rehtorina Aaro Markkanen. Hänen edeltäjänsä oli Karl Albert Wegelius.
Markkanen, Aaro
Sortavalan kaupungin lyseo 1897-1898 : kertomus lukuvuodelta 1897-1898 koulun viidennen toimintavuoden päättäjäisiin 25 p:nä toukokuuta 1898
Sortavala
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1897-1898 vuosikertomus on lyseon neljäs. Lisäksi julkaisu sisältää P. S. Fribergin artikkelin: Äidinkielen opetuksesta Sortavalan lyseossa.
Friberg, P. S.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Kontiolahti
kirjailijat
exlibrikset
Lydecken, Arvid
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti – 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Hämäläinen, Väinö (piirtäjä)
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
puhelinluettelot
mainokset
Sortavalan puhelinluettelo vuodelta 1942 sisältää myös muiden Laatokan Karjalan lähipaikkakuntien puhelinnumerot.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 SOR
Lieksa
Rantalan koulu
joulu
järjestöt
Raittiusyhdistys Wesa
raittius
Granskog, Vilhelm
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen yhtenä kantavana voimana oli satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Sortavalan Evankelisen Seuran kahdeskymmenesseitsemäs vuosikertomus : annettu seuran vuosikokoukseen 4 p:nä kesäk. 1917
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
Sortavalan evankelinen seura
Sortavalan Evankelisen Seuran 27. vuosikertomus vuodelta 1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.505 SOR
Sortavalan kaupungin talonomistajainyhdistyksen säännöt
kiinteistöt
omistajat
Sortavalan kaupungin Talonomistajainyhdistyksen säännöt on hyväksytty 31.3.1922.
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1935 : 40:s työkausi
Pyhäselkä
Niittylahti
Hakulinen
Liekko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1934-1935. Alussa on lyhyt henkilöhistoria kansanopiston apulaisjohtajasta ja opettajasta Liekko Hakulisesta, ja katsaus hänen toiminnastaan opiston hyväksi. Hän siirtyi eläkkeelle joukuussa 1934. Hänen seuraajaksen valittiin Iisa Iso-Aho. Kansanopiston johtajana toimi Olli Tuominen vuosina 1931-1970.
Tuominen, Olli (toimittaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Haitto
Heimo
Heimo Haitto (1925 Viipuri — 1999 Marbella) antoi ensikonserttinsa 13-vuotiaana Helsingin kaupunginorkesterin kanssa. Samana vuonna hän voitti kansainvälisen viulukilpailun Lontoossa. Ennen talvisodan alkamista kuvattiin Toivo Särkän ohjaama elokuva Pikku pelimanni, joka kertoi ihmelapsi Heimo Haiton tarinan. Heimo esitti itseään elokuvassa Haitto avioitui sellotaiteilija Beverly Le Beckin kanssa ja muutti Hollywoodiin, jossa hän työskenteli elokuvamusiikin parissa. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1945. Saatuaan tarpeekseen elokuvamusiikista Haitto liittyi Los Angelesin filharmonikkoihin.
Några data från grefve Per Brahes resor i Finland
Suomi
1600-luku
matkat
Brahe
Pietari
kenraalikuvernöörit
Vihkonen sisältää tietoa Pietari (Per) Brahen matkoista Suomeen vuosina 1637-1640. Hän halusi Suomen kenraalikuvernöörinä oppia tuntemaan alamaisuudessaan olevan Suomen oloja. Vuonna 1639 hän kävi myös Pohjois-Karjalassa Liperissä (Libelitz) ja Pielisjärvellä sekä Venäjän Karjalassa.
Wrede, Henrik Otto
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.4 WRE
Kutsu Karjalaisen 85- ja Pohjois-Karjalan kirjapaino oy:n 60-vuotisjuhlaan
kirjapainot
sanomalehdet
Karjalainen
Pohjois-Karjalan kirjapaino
juhlat
Kutsu Karjalaisen 85-vuotis- ja Pohjois-Karjalan kirjapaino oy:n 60-vuotisjuhliin 31.10.1959. Sisältää päivä- ja iltajuhlan ohjelman sekä illallisen ruokalistan.
palotoimi
palomiehet
vapaapalokunnat
Pöytäkirja W.P.K:n kokouksessa 14.11.–1874 (?)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsääntö
Joensuun kaupungin rakennuskonttorin alaisten työmaiden työsäännön ovat allekirjoittaneet osastopäällikkö ja esittelijäneuvos Einar Böök sekä toimistopäällikkö, ammattienylitarkastaja Onni A. Pyykkö.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
ensimmäinen maailmansota
sortovuodet
kokoontumisvapaus
lait
Toinen sortokausi oli Suomen historiassa sortokausiksi kutsutun ajanjakson jälkimmäinen vaihe vuosina 1908–1917. Venäjä pyrki silloin merkittävästi kaventamaan Suomen autonomiaa: Suomea hallittiin entistä enemmän Venäjän ministerineuvoston kautta. Keisari Nikolai II vahvisti 24.8.1911 Venäjän ministerineuvoston päätöksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien siirtämisestä Suomesta Venäjän Pietarin kuvernementtiin. Eräänä perusteena oli pitäjien runsas venäläinen huvila-asutus. Päätöksen toteutus kuitenkin viivästyi protestien takia ja se hautautui lopullisesti ensimmäisen maailmansodan puhjettua. kaupungissa reagoitiin asiaan kuitenkin nopeasti, sillä 10.9.1911 järjestettiin kansalaiskokous asian tiimoilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa. Juhlapuheen piti kirjailija ja suomentaja Walter J. Snellman. Hän toimi Joensuussa myös oppikoulun opettajana. Viimeksi Snellman oli Helsingin suomalaisen normaalilyseon klassisten kielten yliopettajana 1930–1934. Snellman sai professorin arvonimen 1947.
Joensuun kansakoulu
Louhelan koulu
Kirjaston ohjeet ovat peräisin vuonna 1945 painetusta lastenkirjasta Kultasiipinen sudenkorento (Vaula, Jalmari). Kirjasta löytyy myös Louhelan koulun leima.
Raamattu
sitaatit
Karjalattaren kanta Raittiusasiassa oikeasta karwassaan
alkoholi
Karjalatar
Viinan kotitarvepoltto kiellettiin 1865 ja viinan valmistus keskittyi kaupunkeihin. Samoihin aikoihin raittiusaate vahvistui Suomessa. Sen hengessä perustettiin myös Joensuun Raittiusyhdistys vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Karjalatar uhrasi alkoholikysymykselle paljon sivuja. Osa kaupunkilaisista paheksui syvästi kaupungin olutpanimoita ja oluthuoneita ja keskustelua herätti etenkin anniskelu- ja myyntioikeudet. Kaupungissa toimi vuosisadan vaihteen molemmin puolin mm. Ivan Kononoffin ja Reinhold Ryynäsen vuonna 1862 perustama Haukipuron Oluttehdas, Vanha Viinatehdasyhtiö sekä merikapteeni Otto Laxellin ja kauppias Karl Anton Laxellin vuonna 1883 perustama Olutehdas.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto Pienpainatteet 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Lappeenrannan kirjapaino (painopaikka)
urheiluseurat
liikunta
terveys
Kalevaiset
Joensuun Kalevaiset oli urheilun yleisseura. Se perustettiin vuonna 1913. Seura rekisteröitiin vuonna 1923 nimellä Voimistelu- ja Urheiluyhdistys Joensuun Kalevaiset. Seuran tarkoituksena oli mm. --- kohottaa jäsentensä ruumillista terveyttä ja herättää ympäristössään harrastusta järkiperäiseen terveydenhoitoon sekä hankkia jäsenilleen tilaisuutta käytännölliseen voimistelun harjoittamiseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1932-1933.
Kokkonen, Aatu
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
poliisi
Joensuun kaupungin ensimmäinen poliisijärjestys laadittiin heti kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 1849. Tätä sääntökokoelmaa muokattin vuosien varrella ja sinne lisättiin erilaisia kieltoja ja käskyjä. Kiellettyä oli alasti uiminen joessa, silmänkääntö- ja akrobatiatemppujen ja opetettujen eläinten esittely ilman lupaa sekä hiihto ja mäenlasku kaduilla. Myös naamioituneena esiintyminen kaduilla oli kymmenen markan sakon uhalla kielletty.
Kutsu : Edvard Olin ja Alexandra Walldén
Kannas
opettajat
Kutsu opettaja Edvard Olinin ja Alexandra Walldénin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Salmi
teatteri
esitykset
pääsyliput
Wanhat Karjalaiset häät -teatteriesitys nähtiin useana vuonna Kuopiossa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Kutsu : Anna Katharina Turunen ja Michel Pajunen
Pielishovi
Kutsu Anna Katharina Turusen ja Michel Pajusen vihkiäisiin.
exlibrikset Lydecken
Arvid
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA – Satulaseppä Granskogin papereita
Turku
merkkihenkilöt
Johan Ludvig Runeberg kuoli Porvoossa 6.5.1877 ja hänet on myös haudattu sinne. Myös Turussa järjestettiin hautajaisten aikaan Runebergin surujuhla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
G. W. Wilén & Co:s boktryckeri