tulvat
rakennukset
sillat
autot
Kuvia vuoden 1966 suuresta tulvasta. Suurtulva johtui runsaslumisesta talvesta ja myöhäisestä keväästä. Uhkakuvana oli, että Naarkosken sillan alla oleva nielu menee tukkoon ja vesi tulvii sillan yli. Toisessa kuvassa on vasemmalta lähtien kolhoosi, Aallon kauppa, puusepänverstas, saha (verstaan takana), mylly ja voimalaitos. Keskellä on vuosimallia 1952 oleva Rover-merkkinen auto. Mies viidennessä ja seitsemännessä kuvassa on Lauri Vesa. Seitsemännessä kuvassa näkyy vasemmalla lähes kokonaan veden alle peittynyt hevoskatos. Viimeinen kuva on Syvänojankoskesta ("Koivulan koski").
Pukkilan kunnankirjasto
ihmiset
Pukkila -- Kantele
Tulva Kanteleella, Myllyn sillalla vuonna 1935. Kuvassa ylhäällä seisovat Kauko Perttilä (vas.), Tauno Perttilä, Impi Perttilä ja Oskari Perttilä. Oikealla reunassa ovat Katri Perttilä ja Eino Lempälä. Autoa ajaa Mauno Perttilä ja auton reunalla seisoo Eino Perttilä.
sepät
pajat
työvälineet
pihat
Ensimmäisessä kuvassa ovat Hemmi Virtanen (vas.) ja Heikki Arrama. Kuva lienee 1940- tai 1950-luvulta. Toisessa kuvassa on Arraman Syvänojalla sijainnut kotitila Pakkalan talo. Hattupäinen mies oikealla on todennäköisesti Heikki Arrama.
lapset
veljet
sisarukset
kalat
Ensimmäisessä kuvassa Pentti (vas.) ja Keijo Lehtinen on kuvattu Lehtisen pihalla n. 1923-24. Toisessa kuvassa Pentti (vas.) ja Keijo ovat isovanhempiensa Villehard ja Matilda Lehtilän luona Torpissa. Kuvattu kenties 1920- luvun vaihteessa. Kolmannessa kuvassa Pentti Lehtinen esittelee haukea Lehtisen pihalla, lähellä kalliota.
traktorit
miehet
maatalouskoneet
Viljo Seppälä ajaa traktoria Pukkilan kirkon lähellä. Kyydissä on kenties Paavo Alestalo. Kuva on otettu vuonna 1951.
maisema
Ensimmäisessä kuvassa on näkymä Valveen pihalta Naarkoskelle. Toisessa kuva on vuodelta 1955 ja siitä on tunnistettu Elvi Valve (vas.), Tuulikki Valve, Aulikki Valve ja Anna Valve. Taustalla näkyy puhelinkeskus. Kolmas kuva on vuodelta 1955 ja siinä ovat Anna Valve sekä lapset Anneli ja Ani Valve. Seuravissa kuvissa on puhelinkeskuksen hoitaja Anna Valve sekä Anna ja Wiljam Valve. Viimeisessä kuvassa sillalla seisovat Aulikki Valve (vas.), Elvi Valve, Ella Valve, tunnistamatta ja Tuulikki Valve. Oikealla taustalla näkyvät Perttilän saunat.
hautajaiset
sotilaat
kaatuneet
sankarivainajat
omaiset
Kuvassa on Jalmari Rentolan (1905-1941) hautajaisiin osallistuneita omaisia. Oikealla edessä on Anna-Liisa Rentola (Laakso), jolla on kädessään pala desantin laskuvarjoa.
työkoneet
Valmetin työnäytös Pukkilassa 26.5.1960. Ylimmässä kuvassa näkyy taustalla vasemmalla Kuosan talo. Kuvan keskellä, traktorin takana ja kyltin vasemmalla puolella on kenties Paavo Seppälä. Kahdessa alimmassa kuvassa on työnäytöksen koneita.
Nuuttilan pihalla kesällä 1934 istuvat Lyydia Nuuttila (vas.), Alli Nuuttila, Katri Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä, Eino Perttilä, (etunimi ei tiedossa) Heikkilä ja Eemil Nuuttila.
palovakuutus
vakuutus
asiakirjat
uusjako
Vähä-Jukurin tilan palovakuutusasiakirja vuodelta 1937. Vakuutuskirjasta näkee, miten uusjaon takia tilan asuinrakennus ja riihi sijaitsivat yhä kylässä, mutta saunarakennus uudella paikalla. Tämän johdosta saunarakennuksen vakuutussumma oli asuinrakennuksen summaa suurempi.
Vesa, Lauri
työntekijät
sahatyöntekijät
sahalaitokset
Kuvissa Naarkosken sahalla pitkään työskennellyt Lauri Vesa.
sopimukset
metsät
metsätalous
metsänomistajat
hakkuut
puukauppa
Kontrahti, jonka aiheena on metsäpalstan vuokraaminen. Sopijaosapuolina ovat Oskar Perttilä ja Aug. Eklöf, Aktiebolag.
tuvat
Vieno ja Aadolf Laakso Hintun tuvan pihalla. Kuva on otettu n. 1930-luvulla.
Selma ja Oskari Perttilä sekä heidän poikansa
perheet
sukulaiset
Mattilan talollisten Oskari (Johan Oskar) ja Selma Perttilän (o.s. Mattila) lapset olivat kauppias Mauno Perttilä, tehtailija Vilho Perttilä, kauppias & maanviljelijä Simo Perttilä, rakennusmestari Kauko Perttilä, maanviljelijä Toivo Perttilä ja maanviljelijä Tauno Perttilä. 1. Väritetty kuva on n. vuodelta 1920. Ylärivissä vasemmalta lähtien ovat Hilma Heinonen (o.s. Mattila), Kauko Perttilä, Selma Perttilä, Tauno Perttilä (sylissä), Mauno Perttilä (seisoo takana) ja Oskari Perttilä. Alarivissä vasemmalta ovat Simo, Toivo ja Vilho Perttilä. 2. Selma (1881-1968) ja Oskari Perttilä (1879-1938). 3. Oskari ja Selma Perttilä kuvattu n. 1930-luvulla. 4. Perhekuva ennen Maunon talvisotaan lähtöä syksyllä 1939. Kuvassa Eeva (eturivissä vas.), Ella ja Eino Perttilä. Takana Katri Perttilä (o.s. Heikkilä) ja Mauno Perttilä. 5. Irma Perttilä (vas.), Impi Perttilä (o.s. Nikkilä), Asko Perttilä, Irja Perttilä, Juha Perttilä, Mikko Perttilä ja Vilho Perttilä. 6. Simo Perttilä (oik.) ja hänen poikansa Pentti Perttilä. 7. Kauko Perttilä (k. 1938). 8. Marjatta (vas.), Helmi, Pirkko (sylissä), Anneli, Seppo, Toivo ja Eero Perttilä. 9. Pekka Perttilä (vas.), Tauno Perttilä, Pertti Perttilä ja Helle Perttilä.
uimarit
uimapuvut
rannat
Kuvassa ovat vasemmalta Katri Lehtinen (Bergström), Pentti ja Keijo Lehtinen (lapset), kenties Kalle Lehtinen ja tunnistamatta.
Pukkilan Sotaveteraanit ry:n valmistamaa korviketta
kahvi
korvikkeet
pula-ajat
sotaveteraanit
Pussi Pukkilan Sotaveteraanit ry:n valmistamaa kahvinkorviketta, "kahvia parhaista tähkäpäistä". Korviketta on myyty mm. Kanteleen kylänäyttelyssä Pukkilan Sotavetaraanien osastolla sekä juotu Sotaveteraanien 40-vuotishistoriikin "Veikko mun vierelläin" julkistamistilaisuudessa.
puut
paikallishistoria
sisällissodat
Kanteleella sijainnut, ristimäntynä tunnettu puu, jonka juurelle punakaartilaiset ampuivat vuoden 1918 sisällissodan aikana Muurahaisen talon isännän Heikki Seppälän. Puu on sittemmin kaadettu. Valokuva on vuodelta 2013 ja sen on ottanut Kalle Sihlman.
Mäntsälän ja ympäristön puhelinluettelo 1941-1942
puhelinluettelot
luettelot
hakemistot
mainokset
puhelinnumerot
Pukkila
Torpinkylä
Tiedostossa on otteita Mäntsälän ja ympäristön v. 1941-1942 puhelinluettelosta, kuten Pukkilan kirkonkylän, Kanteleen ja Torpinkylän puhelinnumerot.
sota-aika
jatkosota
talvi
lumi
lumipeite
saunat
Pentti Lehtinen toimi talvisodan aikana autonkuljettajana Lentojoukoissa ja kuljetti lentäjiä Santahaminasta Malmin lentokentälle ja takaisin. Jatkosodan aikana Lehtinen toimi komppanianpäällikkö, insinööri Taivaisen autonkuljettajana aina sodan loppuun saakka. Ammusvarastojen huvetessa Taivainen kävi purkamassa siltarakenteista räjähdyspanoksia, joita he Lehtisen kanssa kuskasivat auton takakontti täynnä kuoppaisessa maastossa uusiokäyttöä varten. Kevättalvella 1942 komppania oli Petsamossa Litsajoentien eli Russenstrassen, saksalaisten Parkkinasta Litsajoen rannalla oleviin asemiin johtavan huoltotien varressa vastaamassa tien toimivuudesta. Pentti Lehtinen oli paikalla, kun Neuvostoliitto oli jo aloittanut suurhyökkäyksen ja pitkälle saartanut Petsamon yläluostarilta saakka saksalaisten ja myös huoltotien varressa olevan suomalaiskomppanian asemat. Arktinen lumimyrsky kuitenkin keskeytti Neuvostoliiton joukkojen etenemisen ja pyyhkäisi lumeen koko Litsajoentien haudaten mm. toista sataa kuorma-autoa käsittäneen kolonnan hangen alle. Pentti Lehtinen toimi sodan jälkeen Pukkilassa kuorma- ja linja-autoliikennöitsijänä. Teksti: Kaija Tommila Ensimmäisessä kuvassa on oikealla Pentti Lehtinen. Kuvattu tunturissa 3.5.1942. Sen jälkeen on kuva komppanian majoituksesta Petsamossa. Kolmannessa kuvassa komppanian muona-auto alkaa hahmottua myrskyn jälkeen lumihangesta 8.5.1942. Neljännessä kuvassa Taivainen (vas.) ja Pentti Lehtinen ovat lumimyrskyn jälkeen avatulla Litsajoentiellä 9.5.1942. Viidennessä kuvassa suomalaiset sotilaat ovat tunturisaunassa 12.5.1942. Pentti Lehtinen vasemmalla lumihangessa. Viimeisessä kuvassa siirrytään Petsamosta Karhumäkeen 1942. Tiet olivat huonokuntoisia sielläkin.
tiet
Varsinais-Suomi
kirkkorakennukset
keskiaika
Raisio
Satakunnantie Raision keskiaikaisen harmaakivikirkon kohdalla 1900-luvun alkupuolella. Tieosuus oli osa Suurta Postitietä, joka kiersi kirkon pohjoispuolitse vuoteen 1936 saakka. Silloin tie oikaistiin nykyiselleen kulkemaan kirkon eteläpuolelta.
liikerakennukset
1910-luku
kirkot
Raision kirkonseutua 1910-luvulla. Etualalla Ahtilan kaupparakennus, taaempana näkyvät Raision kirkko ja lainamakasiini. Ahtila sijaitsi Raision nykyisen kaupungintalon paikalla.
keskustat
1950-luku
Raision keskustaa 1950-luvun jälkipuolella. Satakunnantiestä erkani VPK:n paloasemarakennuksen jälkeen Naantaliin päin menevä tie. Satakunnantie jatkui Osuuskassan ja Osuuskaupan rakennusten välistä kohti Raumaa nykyisenä Kerttulantienä.
1960-luku
Raision keskustaa 1960-luvun alkupuolella. Nykyinen risteys syntyi Nesteentien valmistuttua vuonna 1957.
paloasemat
Vuonna 1938 valmistunut VPK:n talo sijaitsi keskeisellä paikalla silloisessa Raision keskustassa. Rakennus purettiin vuonna 1971 Raisiontien levennyksen tieltä. Kuvassa etualalla Raision taksiautoilijoita. Eletään 1950-luvun jälkipuolta.
risteykset
Hyvillä kulkuyhteyksillä on ollut vaikutuksensa Raision nopeaan kasvuun, sillä tänne on ollut helppo tulla mistä päin tahansa. Ongelmana olivat kuitenkin Raision risteykset, jotka olivat maankuuluja vaarallisuudestaan. Kuvassa Rauman- ja Ohikulkutien risteys ennen ylikulkusillan valmistumista vuonna 1977.
1970-luku
koulurakennukset
Raision keskustasta noin vuonna 1970 otettu ilmakuva. Kuvassa etualalla paloasema ja koulukeskuksen aluetta.
Raision keskustassa toteutettiin 1970-luvulla omaleimainen kaksitasoratkaisu, jossa maan taso varattiin autoliikenteelle ja toria ympäröivä ylätasanne ja sieltä lähtevät sillat jalankulkijoille.
torit
Raision tori kioskeineen 1970-luvulla. Keskustan saneeraustöissä tori siirrettiin 2000-luvun alussa Tasalan puolelle.
kerrostalot
Raision keskustan vanhimmat kerrostalot ovat vuonna 1955 valmistunut kunnantalon asuntola (nyk. Villiviini) ja vuonna 1958 valmistunut Säästöpankintalon asuntosiipi. Kummankin rakennuksen suunnitteli arkkitehti Lauri Sipilä, jonka suunnittelema on myös vuonna 1954 valmistunut Raision vanha kunnantalo (nyk. Harkko).
Raision kirjasto
rautatieasemat
Asemanseutu oli vielä 1950-luvulla Raision toinen keskus kirkonseudun lisäksi. Asemanseutu syntyi rautatien myötä 1920-luvulla. Rautatieasema keräsi ympärilleen asutusta, palveluja ja teollisuutta.
1920-luku
Raision aseman vihkiäiset 30.5.1925. Asemarakennus edustaa tyyliltään tyypillistä 1920-luvun puuasema-arkkitehtuuria. Ilman ratayhteyttä nykyistä Raisio Yhtymää ei olisi perustettu Raisioon.
1930-luku
teollisuus
teollisuusyritykset
Raision vanhin yhä toiminnassa oleva teollisuusyritys Kallion konepaja vaikutti asemanseudulla vuodesta 1922 vuoteen 1962. Kuva on 1930-luvulta.
rautatiet
Hahdenniemen venesatama 1970-luvun puolivälissä. Venepaikkojen määrä oli kasvanut jo 120:een.
uimarannat
Hahdenniemen uimarannasta tuli yleinen sen tultua kunnan omistukseen. Siellä pidettiin uimakouluja 1960-luvulla. Uimarannan käyttö kuitenkin päättyi 1970-luvun alussa. Kuva on 1960-luvun puolivälistä.
Myös Raisionjoessa oli useita suosittuja uimapaikkoja ennen Raision-Naantalin vesilaitoksen valmistumista vuonna 1957. Kuva on Ihalasta 1910-luvulta.
uimahallit
Raision vanha uimahalli valmistui vuonna 1973. Nykyinen uintikeskus Ulpukka avattiin vuonna 1997 käsittäen peruskorjatun vanhan uimahallin sekä uudisosan.
Raisio tunnetaan myös maailman suurimmasta vaihtolavalaitteiden valmistajasta Cargotec Finland Oy:stä, joka tunnettiin aikaisemmin Autolava Oy:nä ja Multilift Oy:nä. Autolavan toiminta siirtyi Naantalista Raisioon, Nesteentien varrelle rakennettuihin tuotantotiloihin vuosina 1960-61.
kartanot
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen ja hänen puolisonsa Sylvi Kekkonen kunnioittivat läsnäolollaan Pernon kartanon 500-vuotisjuhlaa. Kuvassa presidenttiparin toivottavat tervetulleiksi kartanon isäntäväki Torsten ja Hilla Ahlström sekä heidän lapsensa.
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Juhlavierasjoukko kerääntyneenä seuraamaan Ruutanalammen rannalla esitettyä kuvaelmasarjaa Pernon historiasta. Takana Pernon vanha päärakennus, joka tuhoutui tulipalossa vuonna 1961.
Raision maineikkain kartano Perno vaikutti monia vuosisatoja voimakkaasti raisiolaisten elämään. Kesäkuun 29. päivänä 1958 vietettiin kartanon 500-vuotisjuhlaa, josta muodostui raisiolaisia yhdistävä kotiseutujuhla. Siitä kertyneet tulot käytettiin Raision yhteiskoulun hyväksi. Pernon kartano siirtyi sittemmin alueliitoksen kautta vuonna 1967 Turun kaupungille. Kartanon historiasta kertovan kuvaelmasarjan kahdeksasta kuvaelmasta vanhin edusti 1540-lukua ja nuorin kertoi vuoden 1808 tapahtumista.
koulut
yhteiskoulut
Raision yhteiskoulu (nykyinen Raision lukio) valmistui vaiheittain vuosien 1958 ja 1962 välisenä aikana.
Nykyään maamme suurimpiin yläkouluihin lukeutuva Vaisaaren koulu vasta valmistuneena vuonna 1967.
Raision vanhin, yhä alkuperäisessä käytössä oleva kouluakennus on Ihalan vanha koulu. Koulu vihittiin käyttöönsä vuonna 1902. Sitä ruvettiin nimittämään Konsan kouluksi 1970-luvun alussa sijaintipaikkansa mukaan. Kuva on 1930-luvulta.
myymälät
kaupat
1950- ja 60-luvuilla eri puolilla Raisiota oli lukuisa määrä kauppoja, joista suurin osa oli pieniä kauppapuoteja. Vielä vuonna 1969 Raisiossa toimi 41 elintarvikemyymälää. Kuvassa oleva Pasalassa sijainnut Tuomen kauppa palveli asiakkaita vuodesta 1950 vuoteen 1979.
Kauppapuotien toiminta kävi kannattamattomaksi 1970-luvulla, jolloin Kerttulan liikekeskus tavarataloineen alkoi vetää asiakkaita puoleensa. Raision ensimmäinen suurmyymälä Sokos aloitti toimintansa vuonna 1973.
Poikkeuksiakin oli. Asemanseudulla vuodesta 1947 sekatavarakauppaa pitänyt Eino Aalto vastasi 1970-luvun mukanaan tuomiin uusiin haasteisiin keskittymällä yhä enemmän rakennustarvikkeiden myyntiin. Kuva on 1950-luvun puolivälistä.
seurantalot
Monille vanhemman polven raisiolaisille seuratalo tanssilavoineen tuo mieleen lämpimiä muistoja vuosikymmenten takaa. Varppeenmäellä sijainnut seuratalo valmistui vuonna 1920. Kukoistusaikanaan se oli Raision huvielämän keskus. Talon käyttö alkoi vähetä ratkaisevasti 1960-luvulla. Rakennus purettiin vuonna 1974 Tasalankadun kerrostalojen tieltä.
työväentalot
Seuratalon tapaan myös vuonna 1919 käyttöön otettu Raision työväentalo oli aikakautensa monitoimitalo. 1960-luvulla työväentalon käyttö alkoi vähetä talon kunnon heiketessä. Viimeiset kaksi vuosikymmentä muussa käytössä ollut vanha työväentalo purettiin vuonna 1986 ja sen tilalle rakennettiin Huhkon liikekeskus.
1980-luku
urheiluhallit
Kerttulan liikuntahalli, joka tunnetaan Loimun kotisalina, valmistui vuonna 1987.