Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä
Kuopion Raittius-seura
Tapio-lehden huhtikuussa 1886 kahdessa numerossa (nrot 31–32) julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla "Puhe pidetty Kuopion R:seuran tee-illassa t.k. 18 p:nä". Kirjoituksen allekirjoituksena on M.C. Puhe käsitteli toimeliaisuutta ja säästäväisyyttä, ruumiillisen työn arvoa, maatalouden ja kotiteollisuuden merkitystä.
M.C.
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella
Tapio-lehdessä huhtikuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Puhe pidetty t.k. 11 p:nä Kunnallishuoneella". Uutisen mukaan puhe pidettiin Kuopion raittiusseuran kokouksessa. Canth puhui vanhoillisuutta vastaan, aineellisen ja henkisen vaurastumisen sekä siveellisen kasvamisen puolesta.
Puhe Raittiusseurassa, julkaistu Tapio-lehdessä 1886
Tapio-lehdessä maaliskuussa 1886 julkaistu Minna Canthin puhe otsikolla: "Esitelmä, jonka rouva Minna Canth piti viime sunnuntai-iltana Raittiusseuran tee-illassa, oli näin kuuluva". Canth puhui savolaisten "synneistä": laiskuudesta ja epärehellisyydestä. (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto.)
sotaveteraanit
järjestötoiminta
Ensimmäisessä kuvassa seisovasta kaksikosta Kauno Mäenrinta (1918-2005) (oik.) toimi kymmenen vuotta ja Eino Lempälä (1924-2008) toistakymmentä vuotta Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtajana. Veteraaniyhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja oli Eino Sairola (pj vuosina 1967-1968). Hänen jälkeensä tehtävää ovat hoitaneet Usko Sarvaala (1969-1976), Jalmari Lainila (1977), Viljo Kinnari (1978-1980), Kauno Mäenrinta (1981-1991), Toivo Perttilä (1992-1993), Eino Lempälä (1994-2008) ja Arto Luoma. Kuvat asepukuisista puheenjohtajista ovat ko. järjestyksessä. Viimeisenä on vuodesta 2009 yhdistystä johtaneen Luoman kuva. Hän on ensimmäinen Pukkilan Sotaveteraanien puheenjohtaja, joka ei ole taustaltaan sotaveteraani. (Luoman kuva: Eeva Sumiloff) Alimmassa kuvassa Lempälän ja Mäenrinnan kanssa on juhlaväkeä tervehtimässä Eelis Haakana.
Pukkilan kunnankirjasto
puhelinlaitteet
radiolaitteet
Honkajoki
Puhelin ja radio (1_121 Honkajoki). Seinässä kiinni oleva iso puukuorinen puhelinlaite ja pöydän päällä isohko radio. Kuva on 1950-luvulta, joten laitteet siltä ajalta tai vanhempia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
ihmiset
puhelinkeskukset
Pukkilan Kirkonkylän puhelinkeskuksen hoitaja Anna Valve (1880-1972). Pukkila sai ensimmäisen keskuksen 1920-luvun alussa, jolloin sen hoitajaksi valittiin Valve. Hän jäi eläkkeelle 35 työvuoden jälkeen vuonna 1956, mutta toimi senkin jälkeen tarvittaessa keskuksessa tuuraajana. ”Sota-aika oli hyvin vilkasta. Lottien hoitama valvontatorni antoi työtä, ja keskellä yötäkin nousin usein välittämään näiden ilmatorjuntalottien viestejä Lahteen. Ensimmäinen keskuspöytä oli 16-linjainen, seuraava jo 40-linjainen, ja sitten tuli 80- ja edelleen muutamien vuosien kuluttua 160- ja lopuksi tämä viimeinen 200-linjainen keskuspöytä”, muisteli jo eläkkeelle jäänyt Anna Valve Pukkilan puhelinkeskuksen historiaa 1960–luvulla antamassaan lehtihaastattelussa. Valveen jälkeen keskuksenhoitajana toimi hänen tyttärensä Ella Lassila.
Puhelinkeskusrakennuksen rakentamista 1971
Keitele
valokuvat
rakentaminen
1970-luku
Paananen, Wellamo
Puhelinkeskusrakennuksen rakentamista. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.7.1971.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Sorjonen, Kyösti
Keuruun kaupunginkirjasto
Kuopio
Puijo
Puijon torni
Puijon alue on ollut Kuopion matkailun vetonaulana 1850-luvulta lähtien, Minna Canthille Puijo oli lukuisien kesäisten retkien ja kävelyjen kohde. Puijon ensimmäinen torni oli puuta ja korkeudeltaan 16 metriä. Tornin rakennutti raatimies C. R. Dahlström vuonna 1856. Se palveli matkailijoita vuoteen 1906. Valokuva otettu vuosien 1895 ja 1905 välisenä aikana Kuopion Puijolta. Kuvaajaa ei tiedetä. Kuvassa on Puijon ensimmäinen, puinen torni.
yritykset
Puikkari avattiin 1.7.1970. Takana keskellä ravintoloitsija Siiri Matikainen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.7.1970.
ravintolat
Keiteleen ensimmäisen A-oikeuksin varustetun ravintola Puikkarin avajaiset 1.7.1970. Erkki Soini, Yrjö Jääskeläinen ja Aarne Saastamoinen onnittelevat ravintoloitsija Siiri Matikaista. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.7.1970.
Puikkarin henkilökuntaa avajaispäivänä 1970
Puikkarin henkilökunta kukitettuna avajaispäivän kunniaksi. Vasemmalla vahtimestari Pentti Jääskeläinen, Ulla Tarvainen, Raija Kauhanen, Marjatta Paananen, Siiri Matikainen, Toini Saastamoinen ja Anja Kinnunen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.7.1970.
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1990-luku
kirkko
patsaat
esineet
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
viljankorjuu
sadonkorjuu
Viljaa puidaan rosmalla eli puimakoneella Pukkilan Savijoella
Raisio
1950-luku
1960-luku
myymälät
kaupat
Pentti Puisto piti sekatavarakauppaa Ihalantien varrella olevan ison kivirakennuksen alakerrassa vuodesta 1947 vuoteen 1961.
Puita kuljetetaan Laidinmäen mäkituvan rakentamista varten vuonna 1928
Iisalmi
1920-luku
puurakennukset
rakennukset
kylät
Iisalmen kaupunginkirjasto
henkilöt
Kuvassa keskellä Lasse Laukkanen. Leimauksen lomassa hymyilyttää. Vuosiluku tuntematon.
Pukaralammin tilan päärakennus 1950-luvun alkupuolen asussa
Pukaralammin tilan päärakennus 1950-luvun alkupuolen asussa (1_110 Honkajoki, Pukarankylä).
pihat
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_98 Honkajoki, Pukarankylä). Avoinna olevan portin takana puuliiteri. Vasemmalla tie.
Pukaralammi, Matilda
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_99 Honkajoki, Pukarankylä). Rakennusten välissä työskentelevä nainen Matilda Pukaralammi. Vasemmalla puuliiteri, Matildan takana perunakellari, keskellä aitan pääty, oikealla näkyy kiviaitaa. Pukaralammin pihaa kiersi näyttävä kiviaita.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_100 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla aitta, takana keskellä navetta.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_101 Honkajoki, Pukarankylä). Pihassa kävelevä nainen Matilda Pukaralammi. Kuvassa myös kanoja. Vasemmassa reunassa aitan seinää ja rappuset, keskellä navetta, oikealla kaivorakennus.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_102 Honkajoki, Pukarankylä). Ulkorakennuksen avoin välikkö toimi kärryliiterinä, oikea puoli lammasnavettana. Kuvassa oikealla näkyy navetan kulmaa.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_103 Honkajoki, Pukarankylä). Vilja-aitta.
tiet
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_104 Honkajoki, Pukarankylä). Etualallla maantie, takana tilan pihapiiriä. Kuvan keskellä humalistotarha. Kuva haalea.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_105 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvattu kujan päästä. Vasemmalla navetan pääty, keskellä humalistotarha, jonka takana aitta. Navetan takana näkyy Pukaran talon päätyä.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_106 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla navetan takaseinää, keskellä aitta. Pukaralammin pihapiiriä kiersi melko näyttävä kiviaita.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_107 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvattu aidan takaa. Vasemmalla navetta, keskeltä takaa näkyy päärakennuksen kulmaa, oikealla vilja-aitta. Vrt. Honkajoki-Seuran Joulu 1961, s. 9.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_108 Honkajoki, Pukarankylä). Keskellä näkyy osa navetasta, oikealla vilja-aitta. Kuvattu Pukaran talon pihasta päin.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_109 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla navetta, keskellä näkyy päärakennuksen kulmaa, oikealla heinäsuuli eli -lato. Vrt. Honkajoen Joulu 1975, s. 7.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_111 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla kaivokoppi, sijaitsi päärakennuksen takana. Oikealla päärakennus.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_112 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla päärakennus, oikealla vilja-aitta (jauhot ja ruokavilja), jonka toisessa kerroksessa luhti. Aitan seinässä näkyvästä ristikkokoristeisesta luukusta harjoitti talon poika Eero Pukaralammi kioskimyyntiä useana kesänä 10-12-vuotiaana. Myyntituotteina oli mm. karamelleja ja juomia. Henkilö ryhtyi myöhemmin kauppiaaksi.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_113 Honkajoki, Pukarankylä). Liiterirakennus takaa kuvattuna. Vasemmassa päässä lammasnavetta.
Pukarassa sijaitseva Saunaluoman kansakoulu rakentamisvaiheessa
koulurakennukset
kansakoulu
1930-luku
Pukarassa sijaitseva Saunaluoman kansakoulu rakentamisvaiheessa (2_14 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1935, jolloin koulu myös aloitti toimintansa. Koulukäytössä vuoteen 1969. Rakennusurakoitsijana Julius Wartti Karvian Kantinkylästä. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 45 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s. 142.
Hälli, Juho
kuorot
mieskuorot
retket
Mieskuoro kävi laulamassa Helsingissä Pukkila-Seuran tilaisuudessa. Tunnelmat tallensi päiväkirjaansa kuoronjohtaja Väinö Hynninen.
sankarivainajat
kaatuneet
sota-aika
hautausmaat
hautajaiset
arkut
Pukkilassa järjestettyjä sankarihautajaisia. Kuvattu toisen maailmansodan aikana.
Pukkilan Hevosystäväinseuran pöytäkirjoja
pöytäkirjat
järjestöt
hevonen
hevosenhoito
hevosurheilu
kotieläinjalostus
raviurheilu
ravihevoset
Pukkilan Hevosystäväinseura merkittiin yhdistysrekisteriin 17.3.1939, mutta toiminta on alkanut jo 1900-luvun alussa. Ensimmäinen tiedosto sisältää otteita seuran pöytäkirjoista vuosilta 1939-1975. Valokuvat on todennäköisesti otettu Kanteleella, Kanteleenjärven jäällä pidetystä ravikilpailusta.
Pukkilan kappelin kansakoulun tutkintotodistus vuodelta 1899
todistukset
Alanko, Knut
Pukkila -- Kantele
Knut Lögforsin (suomennettu Alanko) (1885-1964) tutkintotodistus vuodelta 1899. Karttaan on merkitty Kanteleella kyläseppänä toimineen Alangon kotitalon sijainti.
taideteokset
taide
julkinen taide
Pukkilan kunnankirjaston taidekokoelmaan kuuluvat Anna-Maria Osipowin, Hannu Rönkkösen, Juho Karjalaisen ja Väinö Komun teokset. Kuvanveistäjä Anna-Maria Osipowin (s. 1935) keramiikkaveistos on sijoitettu kirjastosalin erkkeriin. Kunta hankki Galleria Koivulinnassa heinäkuussa 2002 esillä olleen Lukevan tytön Onni Nurmen säätiön myöntämällä avustuksella. Lastenosastolla on taidegraafikko, kuvataiteilija Juho Karjalaisen (s. 1947) työ sekä kuvanveistäjä Väinö Komun (1928-2013) pienikokoinen punasaviveistos. Kirjasto sai ne uusien toimitilojen vihkiäislahjana vuonna 1992. Komun veistoksen Lukeva poika lahjoitti kulttuurilautakunta ja Karjalaisen grafiikanlehden Pukkilan Säästöpankki. Pukkilalaisen taidemaalarin Hannu Rönkkösen (s.1950) vuodelta 1979 oleva öljyvärimaalaus Kitaristi on sijoitettu kotiseutukokoelman viereen. Teoksen on lahjoittanut kirjastolle Yrjö Siltala. Valokuvat teoksista ottanut Virpi Kallio.
Kallio, Virpi
kirkkorakennukset
puukirkot
julkiset rakennukset
kirkot
Matti Åkergrenin suunnittelema Pukkilan kirkko valmistui vuonna 1814. Rakennus peruskorjattiin sata vuotta myöhemmin, vuonna 1914 Ilmo Launiksen laatiman suunnitelman mukaan. Kirkon alttaritaulun on maalannut taiteilija Vilho Sjöström. Saarnastuoli on vuodelta 1689 ja tapulin kellot 1700-luvulta. 16-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1991. Kaksi ensimmäistä valokuvaa on ottanut Pertti Mäkelä. Laajemmassa kuvassa, joka on kesältä 2006, näkyvät kirkon lisäksi muun muassa Karilan, Lehtisen ja Santalan talot. Toisessa kuvassa on kirkon vieressä oleva entinen lainamakasiini. Kolmen remonttivalokuvan ottamisajankohta ja kuvaaja eivät ole tiedossa. Kirkko on vuosien saatossa ehtinyt olla väritykseltään myös keltainen. Saarnastuolin kuva on otettu vuonna 1938 ennen sen entisöimistä.
aidat
Vanha kuva Pukkilan kirkosta. Kuvausvuosi ei ole tiedossa. Kuvassa henkilöt seisovat nykyisen uurnalehdon paikalla.
kirkkokuorot
kansallispuvut
Pukkilan kirkkokuoro Askolan laulujuhlilla vuonna 1957 johtajanaan Pukkilan kanttori Eino Piirola. Kuvassa ovat Elina Karjalainen (vas.), Helena Kuosa, Aino Heinonen, Sirkka Lehtinen, Kerttu Mäkelä, Hellin Piirola, Toivo Synkkänen, Eino Piirola, Matti Karjalainen, Pekka Samola, Pentti Lehtinen ja Antti Aaltonen.
Pukkilan kirkkoneuvosto 1900-luvun alussa
luottamushenkilöt
seurakunta
kirkkoneuvostot
Pukkilan seurakunta
Pukkilan seurakunnan kirkkoneuvoston jäseniä pappilan edessä vuonna 1916. Viides mies vasemmalta lukien on kirkkoherra Adolf Werner Kyrö. Kyrö toimi Pukkilassa pappila vuosina 1909-1923 (osan ajasta vuosina 1910, 1914 ja 1915 virkavapaalla).
Ilmakuva Pukkilan Kirkonkylän raitista. Kuva on ilmeisesti 1960-luvulta. Värivalokuvan on ottanut Hanna Sihlman vuonna 2011.
museorakennukset
kotiseutumuseot
museot
Pukkilan kotiseutumuseo toimii taidegalleria Koivulinnan pihapiirissä olevissa rakennuksissa. Pukkilan museoyhdistyksen perustava kokous, jonka Einar Simolinna oli kutsunut koolle, pidettiin 7. kesäkuuta 1953. Kotiseutumuseon ensimmäiseksi museorakennukseksi saatiin Pukkilan manttaalikunnan vuonna 1951 lahjoittama entinen viljamakasiini. Museoyhdistyksen tehtävät siirtyivät kunnalle vuonna 1969. Vuonna 1995 Einar Simolinnan tytär Hannele Peusa lahjoitti kunnalle pesämunan, joka mahdollisti Koivulinnan piharakennusten kunnostamisen ja museon siirtämisen sinne. Pukkila-museon avajaisia vietettiin 11. elokuuta 1996 nuorisoseurantalo Toimelassa pidetyssä juhlassa sekä Koivulinnan mäellä.
Mäkelä, Pertti
Pukkilan kotiseutumuseon ensimmäinen diaario.
luettelot
Pukkilan kotiseutumuseon ensimmäinen diaario. Luettelon on kuvittanut opettaja Pentti Mela. Diaario on digitoitu vain osittain (Melan kuvittamat sivut). Se on kesäisin esillä Koivulinnan piharakennuksissa toimivassa Pukkila-museossa. Pukkilan kotiseutumuseon toiminnan käynnisti vuonna 1953 perustettu Pukkilan museoyhdistys. Kotiseutumuseon ensimmäisenä museorakennuksena toimi Pukkilan manttaalikunnan vuonna 1951 lahjoittama entinen viljamakasiini, jonka museoyhdistys kunnosti. Esinekeräys käynnistettiin vuonna 1955. Vuonna 1997 Koivulinnan piharakennuksiin siirtyneen museon kokoelmissa on lähinnä maanviljelykseen liittyviä työkaluja, taloustarvikkeita, huonekaluja ja tekstiilejä. Tuula Pärssinen on rakentanut museoon muun muassa tupa- ja vieraskamari-interiöörin. Kirkon vieressä oleva viljamakasiini toimii nykyisin lähinnä museon varastona.
peilit
palkinnot
puhelimet
museoesineet
Pukkilan kotiseutumuseon vitriini. Edessä on Pukkilan Puhelin Osakeyhtiön osakekirja vuodelta 1924. Takana rautainen pöytäpuhelin, jonka on omistanut Savijoen koulun opettaja Gebhard Vuorela. Eino Sairolan voittamassa pokaalissa on teksti Kanteleen hevosystäväin seura 1916. Karl William Roine on huutanut peilin, kynttilänjalat ja lusikat Porvoossa vuonna 1910 pidetystä huutokaupasta. Einar Simolinnan voittamat kolme palkintopokaalia ovat vuosilta 1906-1907. Hattu ja käsineet ovat kuuluneet Koivulinnan emännälle, huolitellusta pukeutumisestaan tunnetulle Silja Mikkolalle. Pukkila-Museo toimii kiinteistössä, jonka Kalle ja Silja Mikkola aikoinaan omistivat.
Tekijä antaa oikeudet vain kuvan ei-kaupalliseen käyttöön
esitteet
julkaisut
Vuodelta 1985 peräisin oleva Pukkilan ensimmäinen kuntaesite, jonka tekstin allekirjoittajana on kunnanjohtaja Kari Satoniitty. Esitteen on tehnyt paikallinen yritys, toiminimi Mainostoimisto Kantele. Valokuvat ovat pääosin Lasse Sumiloffin ottamia.
Mainostoimisto Kantele
kirjastot
Ennen omien toimitilojen hankkimista Pukkilan kirjasto toimi ainakin suntio Emanuel Soinin talossa, suntio Väinö Karilan talossa ja Bäskmannin talossa. Karilan talon salin kunta vuokrasi vuonna 1929 kirjastokäyttöön. Kirjastoa hoiti Selma Karila, joka piti puolisonsa kanssa sekä leipomo-kahvilaa että kirjakauppaa. Karilan kaupan kautta kunta hankki yli puolet kirjaston kirjoista. 1960-luvulla kirjasto toimi jonkin aikaa Bäckmannin talossa, kunnes kirjasto vuonna 1965 muutti valmistuneelle uudelle kunnantalolle. Nykyisiin tiloihinsa Kiinteistöosakeyhtiö Säästösuvantoon kirjasto siirtyi keväällä 1992. Karilan talo näkyy ilmakuvassa (ilmakuvan tekijä eli valokuvaaja ei ole tiedossa) vasemmassa reunassa nykyisen Keskustien varrella. Vaaleista taloista oikeanpuoleinen on Karilan talo. Oikealla näkyvät meijerin rakennukset. Toinen kuva esittää niin sanottua Bäckmannin taloa Naarkoskella. Vuonna 1965 kirjasto muutti vastavalmistuneelle kunnantalolle (kolmas kuva). Virastotalossa sillä oli käytössään noin 80 neliötä. Vuonna 1992 kirjasto siirtyi tien toiselle puolelle, Porvoonjoen rannalle rakennettuun Kiinteistöosakeayhtiö Säästösuvantooon, jonka yläkerrassa oli Säästöpankin konttori. Nykyisin Tietotalon tunnetusta rakennuksesta kirjasto sai käyttöönsä kolme kertaa aiempaa suuremmat tilat. Alimmassa kuvassa kirjaston talo näkyy oikealla. Sen vieressä on vanha Pukkilan Säästöpankin talo ja äärimmäisenä vasemmalla entinen meijerikiinteistö.