Lieksa
Pielisjärvi
Kelvä
Kitsi
Sarkala
Pankakoski
Hattuvaara
terveys
järjestöt
Lapalien Marttayhdistys
Partalanmäen Pioneerit
Kelvän nuorisoseura
Kitsin Kilpaveikot
koulut
Rantalan koulu
Surpeenvaaran koulu
Pielisen koulu
Merilän koulu
Kylänlahden kansanopisto
Läpikäytävän Raittiusyhdistys
Kelvän Nuorisoseura
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Joensuu
häät
kutsukortit
Kutsu filosofian kandidaatti Juho Mandelinin ja Thilda Forsténin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1903
Pohjois-Karjala
nuorisoseurat
toimintakertomukset
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1912-1913
Joensuun lyseo
kokoelmat
kivilajit
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1912-1913. Sisältää myös K. A. Wegeliuksen artikkelit: 1. Mitä hyötyä on vanhioen kielten, latinan ja kreikan lukemisesta oppikouluissamme? 2. Mitä tietää esitys: kansakoulu kokonaisuudesssaan oppikoulujemme pohjakouluksi? Sekä: Johannes Laine: Luettelo Joensuun lyseon geologisista ja mineralogisista kokoelmista.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuu 75 vuotta : kutsu juhlatoimikunnan jäseneksi
juhlavuodet
tapahtumat
toimikunnat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
kuolinilmoitukset
Mandelin
Anders Johan
Ilmoitus Anders Johan Mandelinin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Karjalatar (?)
Laatokan Karjala
Jaakkima
ristiäiset
Kutsu Anna ja Pekka Hyttisen pojan ristiäisiin.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1931
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
rauhanliikkeet
Pohjois-Karjalan taksvärkkitoimikunta
Joensuun musiikkiopisto
Rauhanpuolustajat Pohjois-Karjalan piiri
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1928-1929.
Wirtamo, K.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
konsertit
musiikki
käsiohjelmat Westerlind
A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus yhdeksänneltätoista toimivuodelta 1931
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Pääsylippu : Joensuun ev. lut. kirkon vihkiäiset 1903
evankelis-luterilainen kirkko
seurakunnat
Nykyinen Joensuun kirkko valmistui silloisen Nikolainkadun päähän vuonna 1903. Se oli kolmas kirkko Louhelan mäellä. Ensimmäinen, Louhelan tilan väentuvasta kunnostettu kirkko palveli 1851 perustettua kaupunkiseurakuntaa vuodet 1851—1864, kunnes tulipalo tuhosi sen. Toinen pieni puinen ristikirkko oli käytössä vuodet 1864—1903.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9 : HISTORIA
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1909-1913
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
historia
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, jonka saaminen tuli ajankohtaiseksi jo 1899 koulun siirryttyä valtiolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus on lukuvuosilta 1909-1913. Seuraavana syksynä 1913 päästiin lukukausi aloittamaan uudessa rakennuksessa.
Beyrath, Thilda
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1934-1935
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle. Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1934-1935.
Kokkonen, Aatu
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Suomi
sisällissodat
kansalaissota
huolto
avustustoiminta
elintarvikeapu
Sota-ajan Valistustoimikunnan julkaisu Joensuussa 1918. Se sisältää ohjeita huollosta kansalaissodassa oleville valkoisille joukoille.
Peltonen, Erkki
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuosilta 1899-1904
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Sen perustivat sisarukset Vilhelmina ja Josefina Tavast, jotka olivat aiemmin johtaneet tyttökoulua Savonlinnassa. Pian Joensuuhun tulonsa jälkeen molemmat kuolivat nälänhädän seurauksena riehuneeseen kulkutautiin. Johtajattaren vastuun otti heidän sisarensa Adele Tavast. Hänen jälkeensä lyhyen aikaa johtajana toimi Stella Alftan. Hänen jälkeensä koulun johdon otti käsiinsä Thilda Beyrath. Joensuun tyttökoulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuosilta 1899-1904 sisältää myös lyhyen J. M. Alopaeuksen kirjoittaman historiikkiosuuden tyttökoulusta sen ollessa vielä yksityisten kustantama.
Alopaeus, J. M.
Kutsu teelle : Elisabeth ja Kalle Leinonen
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
juhlat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi ruutukaavalle Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Joen suistossa oli jo tuolloin asutusta. Pääasiassa asutus oli keskittynyt Utraan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Kaupungin väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen.
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1913-1914
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun neljäs vuosikertomus on lukukaudelta 1913-1914.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
käsiohjelmat Raatikainen
Tyyne
Hautajaiskutsu : apteekkari Karl Fredrik Mandelin
apteekkarit
hautajaiset
Karl
Kutsu apteekkari Karl Fredrik Mandelinin hautajaisiin.
Ilomantsi
Kutsu Beda Maria Kockin (os. Parviainen) hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKU- JA HENKILÖHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1938-9.4.1939
Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Joensuun kaupungin rahatoimikamarin ohjesäännöt
rahatoimi
säännöt
Joensuun kaupungin Rahatoimikamarin ohjesäännön on vahvistanut Suomen Senaatti 17.1.1918.
kirjastot
Heti Joensuun kaupungin perustamisen jälkeen alkoi syntyä pöhinää lainakirjaston perustamiseksi. Kauppiaiden lahjoitusrahojen turvin saatiin hankittua ensimmäinen kokoelma kirjoja. Ne oli suunnattu ensisijaisesti sunnuntaikoulun varattomille oppilaille. Kauppakonttoristi Anton Gustaf Keldan ryhtyi varsinaisen yleisen kirjaston puuhamieheksi. Lahjoitusten turvin saatiin hankittua 223 suomenkielistä ja 50 ruotsinkielistä nidettä. Torikadulla Mustosen talossa sijainnut kirjasto aukeni vuonna 1862. Lainata sai kolme nidettä kerrallaan kahdeksi viikoksi. Kirjasto oli auki vain sunnuntaisin. 1873 kirjasto siirtyi koulun tiloihin opettajien hoitoon. Aukioloajat laajenivat. Vuonna 1879 kirjastossa oli jo 544 nidettä ja lainauksia oli 1085 vuodessa; nide- ja lainamäärät kasvoivat tasaisesti vuosi vuodelta. Vuonna 1892 kirjasto muutti raatihuoneelle. Vuosisadan vaihteessa kaupungin lukuhuone eli lukusali oli kirjastoa suositumpi. Kaupunkilaiset kävivät lukusalissa lukemassa sanoma- ja aikakauslehtiä. Kirjoja hankittiin paljon viinavoittorahoilla. Ne olivat kaupungin väkijuomain vähittäismyyntiosakeyhtiön nettovoitosta saamia tuloja. Viinavoittovarat oli käytettävä ”paikkakunnan siveellisyyden edistämiseksi ja muihin yleishyödyllisiin tarkoituksiin”. Väkijuomaosakeyhtiö ei tehnyt tappiota, vaan kauppa kävi hyvin ja tuloja saatiin sivistystyöhön.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
kauppiaat
Cederberg
Jacob
Ilmoitus kauppias Jacob Gustaf Cederbergin kuolemasta. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) oli kotoisin Pietarsaaresta. Kirvesmiehenä työskennellyt Cederberg muutti 1843 Liperiin. Sittemmin hän toimi Penttilän lastauspaikan hoitajana ja suolanmittaajana. Tästä johtuu lempinimi ”Suola-Kusti”. Joensuun kaupungiksi tulon jälkeen 1848 Cederberg haki porvarioikeuksia ja ryhtyi kauppiaaksi. Hän hankki haltuunsa Penttilän tilan Antti Mustoselta ja aloitti 1870 sahaustoiminnan vuokraamallaan Hasanniemen sahalla. Vuonna 1871 Cederberg perusti yhdessä Petter Parviaisen kanssa Penttilän sahan. Penttilän tilan alueelle perustettiin myös laivanveistämö, sillä Cederberg oli aloittanut laivaliikenteen harjoittamisen muutamia vuosia aikaisemmin. Vuonna 1875 Cederberg luovutti yrityksen pojilleen Bernhard Cederbergille (1852–1886) ja Carl Johan "Janne" Cederbergille (1847–1908).
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuun nuorisoseura
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1929-1930
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1929-1930 oli Sortavalan seminaarin 50. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Parviainen
Maria
Ilmoitus neiti Maria Parviaisen kuolemasta 9.5.1891.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Värtsilän Teknillinen oppilaitos
Niinivaara
Suomi-Neuvostoliitto-seura
WTOL:n oppilasyhdistys ry
Jns:n seutukirjasto:n maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Kutsu : Elin Neppenström ja Simo Parviainen
Kutsu Elin Neppenströmin ja Simo Parviaisen vihkiäisiin. Frithiof Napoleon Neppenström (21.3.1835 Kuhmalahti – 11.3.1905 Joensuu) oli kauppias, kauppaneuvos ja laivanvarustaja. Neppenström omisti myös kolmasosan kaupungissa toimineesta Haukipuron oluttehtaasta. Hänen tyttärensä Elin avioitui kaupunginlääkäri Simo Frithiof Parviaisen kanssa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku – Digitoimaton: Neppenström-suku
Kutsu : Väinö Wegelius ja Maikki Cederberg
Kutsu Väinö Wegeliuksen ja Maikki Cederbergin vihkiäisiin Joensuun sahalla.
nimikortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Pääsylippu Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin
Joensuun Kirkollisen Sisälähetyksen Rukoushuoneen Vihkiäisiin 5.11.1905
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 20. toimivuodelta 1932
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta 1937
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1937.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
urheilu
jalkapallo
urheiluseurat
Joensuun Palloseura
JoPS
Sarjaohjelmaan on listattu kevät- ja syyskierroksen joukkueita: JoPS, Kajastus, SaPKo, MyPa, PaSa, SiU ja JoKa. Etu-ja takakannessa mainostavat Joenkulta, Kultasilta, Joensuun Tapetti ja Väri, Halosen lihajalosteet, Pukinetalo Kähkönen ja Joensuun Nahkavalmiste.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.3: PALLOILU
Kutsu : Pekka Kotilainen ja Iida Honkanen
Kutsu kauppias Pekka Kotilaisen ja Iida Honkasen vihkiäisiin.
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1928
kauppakoulut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
raittius
alkoholi
Raittiusyhdistys Wesa
Joensuun raittiusseura
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Joensuun Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Neuvostoliittolaisen nuorisovaltuuskunnan vierailu 1963
Koli
vierailut
käsiohjelmat
laulajat
Järnefelt
Maikki
Käsiohjelma Maikki Järnefeltin juhlakonserttiin 22.5.1927 Joensuussa. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929, vain kaksi vuotta Joensuun konsertin jälkeen. Hän oli tuolloin naimisissa Selim Palmgrenin kanssa. He olivat menneet naimisiin vuonna 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
fin
Rääkkylän kunnan kunnalliskertomus vuodelta 1911
Rääkkylä
kunnat
kunnalliskertomukset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.405 RÄÄ
kirjailijat
Lydecken
Arvid
exlibrikset
Otto Arvid Lydecken (31.5.1884 Kontiolahti — 9. 5.1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Ludvig Lydecken toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Lydecken toimitti myös lastenlehti Pääskystä yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi vuosina 1906–1935. Lydecken työskenteli myös Aamulehden toimittajana.
Schultén, Marius af (piirtäjä)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
Ohjelma Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin vuosijuhlassa 1940
suojeluskunnat
Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Sortavalan kaupungin lyseo : kertomus lukuvuodelta 1894-1895 : koulun toisen toimintavuoden päättäjäisiin 31 p:nä toukokuuta 1895
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukukauden 1894-1895 vuosikertomus on koulun ensimmäinen kertomus. Sen on kirjoittanut v. t. rehtori John Lindén. Hän on kirjoittanut loppuun myös luvun kasvien prässäämisestä. Julkaisu sisältää myös K. Suomalaisen kirjoittamaa Sortavalan kouluolojen historiaa.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Kutsu : Arvid Järnefelt ja Emmy Parviainen
Jyväskylä
Kutsu Arvid Järnefeltin ja Emmy (Emilia Fredrika, 1865—1937) Parviaisen vihkiäisiin. Emilia Parviaisen isä Mikko Parviainen oli joensuulaisen Petter Parviaisen veli. Kirjailija Arvid Järnefelt (1861—1932) asui Jyväskylässä.