Joensuu
teatteri
näytelmät
Svärd
Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
järjestöt
Joensuun Raittiusyhdistys Wesa
raittius
tapahtumat
runot
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Engelberg, Rafael
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Tolvajärvi : raja-karjalainen matkailunähtävyys ja retkeilyseutu
Laatokan Karjala
Korpiselkä
Tolvajärvi
matkailu
matkaoppaat
maisema
retkeily
Esite sisältää Tolvajärven matkailu- ja retkeilykohteita. Korpiselässä sijaitseva Tolvajärvi kuului Korpiselän pitäjään Laatokan Karjalassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76 TOL
Suomen rajaseutuyhdistys
henkilöt
hautajaiset
Kutsu Johan Henrik Riikosen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kutsu : Clas Mortimer Walldén ja Flora Maria Forstén
häät
kutsukortit
Kutsu Clas Mortimer Walldénin ja Flora Maria Forsténin vihkiäisiin 23.4.1878.
sahat
Kutsu Hannes Winter ja Aina Cederbergin vihkiäisiin. Gustaf Johannes eli Hannes Winter toimi mm. Sortavalan sairaalan lääkärinä. Hän oli erittäin tunnettu taitavana kirurgina. Aina oli kauppias C. G. Cederbergin lapsenlapsi. Vihkiäisiä vietettiin Joensuun sahalla.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Karjalan liitto : toimintakertomus vuodelta 1940
Karjala
karjalaisuus
siirtoväki
karjalaiset
toimintakertomukset
Karjalan liitto perustettiin 20.-21.4.1940. Ennen sitä 12.3.1940 oli solmittu Moskovan rauhansopimus, jonka seurauksena karjalaiset joutuivat siirtymään luovutetuilta alueilta uusille asuinsijoille. Karjalan liiton tarkoituksena oli pitää yhteyttä karjalaisiin yhteisöihin, tehdä karjalaisten asemaa tunnetuksi ja parantaa siiroväen elinoloja. Lähde: Karjala - karjalaisuus : Karjalan liitto ry 1940-2017 : juhlajulkaisu
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1912-1913
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun kolmas vuosikertomus kattaa lukukauden 1912-1913. Se sisältää uuden koulutalon esittelyn valokuvineen sekä selostuksen vihkiäisjuhlasta. Siinä on myös painettuna Tahvo Könösen (nimimerkillä Teppo K.) kirjoittama juhlaruno, jonka opettaja Edit Malmströn lausui vihkiäisissä.
Elo, Rauha
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun Vapaaopisto ja Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1925-1926
Pohjois-Karjala
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
historia
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1925-1926 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
nimikortit
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Cederberg
Gustava
Kutsu Gustava Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1877-1878
Joensuun lyseo
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1877-1878. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
Joensuun Vapaaopisto työkautena 1928-1929
Joensuun Vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1928-1929.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1922-1923.
Beyrath, Thilda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1918
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1918. Vuonna 1918 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kutsu tyttökoulun ja jatkoluokkien toverikuntien juhlaan 1941
juhlat
Privata fruntimmerskola i Joensuu eli tyttökoulu perustettiin 1865. Se toimi aluksi yksityisin varoin ja lukukausimaksuin. Opetuskieli ruotsi vaihtui vuodesta 1881 vuosiluokittain suomeksi. Pitkällisen väännön jälkeen koulun uudet tilat rakennettiin Pielisjoen rannalle. Opetus siinä saatiin aloitettua vuonna 1913. Koulu toimi näissä tiloissa 1950-luvun loppuun. Kauniissa kivitalossa on vuosien varrella toiminut myös mm. sotasairaala (1941—1944), vapaaopisto (1960—1966) taidemuseo (1963—1967), Yleisradio (1966—1994), Joensuun pääkirjasto (1962—1992) ja sen jälkeen konservatorio.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 38.52 PERUSKOULUT
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1931-1932, joka oli seminaarin 52. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
postikortit
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuonna 1900-1901
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1900-1901.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1889—1890
Joensuun klassillinen lyseo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Kirjapaino-yhtiön kirjapaino
Joensuun Teatteri : näytäntökausi 1944-45
käsiohjelmat
näyttelijät
Joensuun Teatteri esitti näytäntökaudella 1944-45 Eugene O'Neillin näytelmää Oi, nuoruus. Näytelmän käsiohjelmassa on myös teatterin näyttelijöiden kuvia.
Kertomus Joensuun Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen toiminnasta vuonna 1946 sekä jäsenluettelo
käsiteollisuus
käsityöläiset
yrittäjät
Joensuun Käsityö- ja Tehdasyhdistys
Joensuun Käsityö ja Tehdasyhdistys tuki käsiteollisuuden ammatinharjoittajia monin tavoin. Vuoden 1946 vuosikertomus sisältää myös jäsenluettelon eri käsityön ammattilaista ja yrittäjistä Joensuussa.
Hintikka, A. L.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Viipuri
Kutsu Laura Hornborgin ja Woldemar Örnin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
kauppiaat
Filipoff
Akulina
Akulina Filipoff oli Impilahdella syntyneen kauppias Jakob Filipoffin vaimo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1922-1923
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1922-1923.
Wirtamo, K.
Lieksa
Pohjois-Karjalan Emäntäkoulu
ruokalistat
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Pielisjärvi
Lieksa-Pielisjärvi-Seura
Lieksan Nuorisoseuran Tanhuajat Pitskat
Joensuun teatterin käsiohjelma : Täytekynä
Joensuun Teatterin ystävät esittävät teatterin hyväksi 5-kuvaelmaisen huvinäytelmän. Täytekynä-näytelmän käsiohjelmasta löytyvät seuraavat nimet: Kauko Salminen, Marita Koivula, Iikka Koivula, Irma Tarma, Salomon Manninen, Paavo Riippa, Sirkka-Liisa Heikinheimo, Raino Hallberg, Anja Kuivalainen, Elina Pulli ja ohjaaja Lauri Leino, lavastaja Veikko Nevalainen ja lavastaja Uoti Pajunen. Lauri Leino toimi näyttelijänä ja ohjaajana useissa teattereissa 1920-luvulta alkaen. Hän toimi Joensuun Työväen Näyttämön johtajana vuosina 1937–38 ja sen jälkeen pariin otteeseen kaupunginteatterin johtajana. Leino itse esiintyi pääroolissa Konsta Pylkkäsenä sarjassa Havukka-ahon ajattelija (1971).
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1927-1928
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1927-1928 oli Sortavalan seminaarin 48. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Kutsu : Vetsej Solehmainen ja Mathilda Lindholm
Kutsu Vetsej Solehmaisen ja Mathilda Lindholmin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Vapaaehtoinen Palosammutuskunta 1881—1893
palomiehet
palotoimi
vapaapalokunnat
historiikit
Joensuun Vapaaehtoinen Palosammutuskunta v. 1881-1893, kertoelma kunnan vaiheista. Kokoillut A. Ryynänen.
Ryynänen, Antti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Hautajaiskutsu : Efraim Fredrik Cajander
Ilomantsi
Kutsu Efraim Fredrik Cajanderin hautajaisiin.
Kutsu : Johan Magnus Alopaeus ja Nina Nathalia Nystén
Kutsu opettaja Johan Magnus Alopaeuksen ja Nina Nathalia Nysténin vihkiäisiin.
Kutsu : Aron Johan Rytkönen ja Natalia Wilhelmina Europaeus
Liperi
Kutsu Aron Johan Rytkösen ja Natalia Wilhelmina Europaeuksen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Nystén
Johan
Ilmoitus Johan Alfred Nystén kuolemasta.
Kutsu Joensuun Naiskäsityökoulun 60-vuotisjuhlaan
Joensuun naiskäsityökoulu
Hällströmien sisarusten perustama kaupungin köyhien tyttöjen koulu lakkautettiin tarpeettomana vuonna 1875. Tuolloin kaupunkiin saatiin kansakoulu. Viisi vuotta myöhemmin koulu avattiin kuitenkin uudelleen, nyt käsityökouluna. Vuonna 1909 vastuun koulun ylläpidosta otti Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys. Samalla koulun nimi muuttui Joensuun naiskäsityökouluksi. Vuonna 1930 nimi muuttui lainmuutoksen myötä Joensuun naiskotiteollisuuskouluksi ja lopulta Joensuun kotiteollisuuskouluksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1907-1910
säännöt
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun ensimmäinen vuosikertomus on vuosilta 1907-1910. Se sisältää myös Joensuun Yhteiskoulun kannatusyhdistyksen säännöt sekä Joensuun Yhteiskoulun ohjesäännön.
Pielisen tytöt
nuorisojärjestöt
partio
Kutsu : Anders Henrik Rosenius ja Elisi Silvén
Kutsu Anders Henrik Roseniuksen ja Elisi Silvénin vihkiäisiin.
hevoset
urheilu
palkinnot
Keski-Karjalan hevosystäväinseura
Keski-Karjalan Hevosystäväinseura perustettiin Joensuussa syksyllä 1873. Se mm. järjesti kilpa-ajoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.15: HEVOSURHEILU, RATSASTUS
Keski-Karjalan hevosystäväseura
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1903-1904
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1903-1904. Sisältää artikkelin Joensuun lyseon rahakokoelma / järjestänyt J. W. Ronimus.
Cannelin, Knut
Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1914-1915
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kuudenneltä toimikaudelta 1914-1915. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Joensuu 100 vuotta : juhlajumalanpalvelus
juhlavuodet
jumalanpalvelus
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlajumalanpalveluksen ohjelmasta löytyy sellasia nimiä kuin lääninrovasti Anselmi Pärnänen, teol. lis. Aaro Siljamäki, urkuri J. S. Ristiharju ja Joensuun kirkkokuoro.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Karjalan Sivistysseuran seitsemäs toimivuosi (Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta lukien 18:s) : 9/4 1923-9/4 1924
kulttuurijärjestöt
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Karjalan sivistysseura
Esite : Suomen kirkon Sisälähetysseura (2)
Kuusela
Sortavalan diakonissalaitos
naiset
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen. Arvoisa Suomen nainen on sisälähetysseuran esite aivan seuran alkuvuosilta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Suomen kirkon sisälähetysseura
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1934
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
toiminta
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1934
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1895
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1895.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Parviainen
Simo
Kutsu piirilääkäri Simo Parviaisen hautajaisiin.
Joensuun kansakoulu
kirjastot
Konserttiohjelma : Valstojen ja Haapasen trio
konsertit
musiikki
käsiohjelmat Haapanen
Tuomas Valsta
Tapani Valsta
Esko
Käsiohjelma Tapani Valstan, Tuomas Haapasen ja Esko Valstan konserttiin 1956.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI