Suomi
kansalaissota
asiakirjat
elintarvikkeet
Ostokortteja on käytetty Suomessa molempien maailmansotien aikana ja niiden jälkeen, viimeksi lokakuusta 1939 lähtien 1940-luvun lopulle saakka.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
nimikortit
henkilöt
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1908-1909 vuositutkintoon 28 p. toukok. 1909
Joensuu
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1908-1909.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan säännöt
säännöt
sairaudet
hautaus
avustukset
Joensuun työväen sairas- ja hautausapukassan tarkoitus oli ---"hankkia ruumillisen työn tekijöille Joensuussa ja sen ympäristössä taloudellista apua sairauden sattuessa ja hautausapua kuolemantapausten johdosta."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Kutsu : Liina Parviainen ja Oskar Oppman
häät
kutsukortit
Kutsu Liina (Karolina Maria) Parviaisen ja apteekkari Oskar Oppmanin vihkiäisiin 30.12.1886. Liina oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys : 25-v. toimintaselostus ja kertomus v. 1934
Pohjois-Karjala
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
järjestöt
historia
Julkaisu sisältää Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen vuosikertomuksen 1934, joka oli yhdistyksen 25. toimintavuosi. Yhdistys perustettiin 29.3.1909. Alussa on selostus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen 25-vuotisesta toiminnasta sekä katsaus kotiteollisuuden edistämiseen Pohjois-Karjalassa ennen vuotta 1909.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
Kertomus Pohjois-Karjalan hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toiminnasta v:na 1908
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liiton "Voiman" toimintavuosi 1908 oli liiton toinen. Vuosikertomuksesta käy ilmi, että liittoon kuuluivat Keski-Karjalan Hevostystäväin seura, Ilomantsin Hevosystäväin yhdistys, Kuusjärven Siitosoriyhdistys, Pälkjärven Oriyhdistys, Nurmeksen Hevosystäväin seura ja Pohjois-Karjalan Hippos.
Reinola, H. O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1937-9.4.1938 : (32:nen toimivuosi)
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Joensuun Näytelmäseura : Simson ja Delila
teatteri
näytelmät
Joensuun Näytelmäseura
Joensuun musiikkiyhdistys
juhlat
Joensuussa toimi 1900-luvun alussa kaksi teatteriryhmää: Työväenyhdistyksen näytelmäseura sekä Joensuun näytelmäseura. Joensuun näytelmäseuran käsiohjelmasta vuodelta 1914 löytyy mm. seuraavia nimiä: Eino Pakarinen, Aino Pakarinen, Hanna Varis, Juho Pitko, Erkki Pitko, Nestori Käkelä, Valter Kock, E. Kauppi jne. Näytelmä oli valittu juhlanäytelmäksi kaupungintalon ja sen teatterisalin vihkiäisjuhlaan 9.11.1914. Vihkiäisjuhla oli kaksipäiväinen, lauantaina 8.11. oli muuta juhlaohjelmaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y.
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1920-1921
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1920-1921.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
autot
ajoneuvot
taksit
Ensimmäistä autoa saatiin Joensuussa odottaa vuoteen 1908. Vuoden 1912 pika-ajureille laadituissa säännöissä puhutaan vielä reellä kyyditsemisestä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Kokoelma sääntöjä ja asetuksia – PKKO 33.04 KOK
Sortavala
rakennukset
rakentaminen
kadut
tontit
Sortavalan rakennussääntö, jonka Keisarillisen Suomen senaatti on vahvistanut 5.10.1911 ja sisäasiainministeriö vahvistanut muutokset 6.2.1920 ja 25.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 SOR
kauppiaat
hautajaiset
Parviainen, Petter
Kutsu kauppaneuvos Petter Parviaisen hautajaisiin. Petter Parviainen (1824–92) oli talonpoikaissyntyinen kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies. Petterillä oli Joensuussa oma kauppahuone ja hän harjoitti tukku- ja vähittäiskauppaa laidasta laitaan: aluksi oravannahkoja, peuransarviliimaa, pajunkuorta nahkojen parkitusaineeksi, vuotia, marjoja, sieniä, lintuja; sittemmin voita, viljaa, viiniä, kankaita, lasi- ja posliinitavaraa. Tavaraa tuotiin ulkomaita myöden ja vietiin mm. Pietariin. Petter harjoitti liiketoimintaa myös veljistään kahden, Simo Parviaisen ja Heikki Parviaisen kanssa. Hän rakennutti yhdessä toisten kaupungin liikemiesten kanssa tukun laivoja kaupankäyntiin. Petter Parviainen perusti kauppias Gustaf Cederbergin (1823–75) kanssa Penttilän ja Karsikon sahat 1870-luvulla. Viinan kotipolton kielto 1866 avasi liikemiehille hyvän sauman: Petter oli osakkaana myös Joensuun Paloviinayhtiössä, jolla oli tislaamo Tori- ja Malmikatujen kulmassa.
ruoka
ruokalistat
ravintolat
alkoholi
Juuan säästöpankki 30-vuotias : 1904-1934
Juuka
säästöpankit
Juuan Säästöpankki
historiikit
Juuan Säästöpankin 30-vuotinen historia vv. 1904-1934.
Tirkkonen, Toivo
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 36.22 TIR
liikenne
matkaliput
junat
rautatiet
Kuolinilmoitus : Elin Johanna Rouhiainen
Antrea
Rouhiainen, Elin
Ilmoitus Elin Johanna Rouhiaisen (o.s. Parviainen) kuolemasta 17.4.1905.
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (2)
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Hautajaiskutsu : Johan Emanuel Petrelius
Kutsu Johan Emanuel Petreliuksen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1911-1912
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969 Lukuvuosi 1911-1912 oli Sortavalan seminaarin 32. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Joensuun Lyseo
jouluperinne
koululaiset
Pohjois-Karjalan Historiallisen Seuran kyselylehtinen vuodelta 1916. Tässä aiheena ovat joulunviettotavat. Tietojenkeruuseen osallistuivat mm. lyseon koululaiset. Oppilailla oli pienet vihkot, joihin kukin kirjoitti vastauksensa.
V. J. K.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
Joensuun kirjapaino O.Y.
luonto
Kuvaelmia Suomen maakunnista, osa 3, sisältää tietoa 1800-luvun Karjalasta sekä kihlakunnista ja paikkakunnista.
Hannikainen, P.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 KUV
Wilenin ja Kumpp. Kirjapaino
Raittiusjuhla Läpikäytävän koululla 1964
Lieksa
Läpikäytävän koulu
tapahtumat
käsiohjelmat
raittius
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Filipoff, Aleksander
Kutsu Aleksander Filipoffin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1880-1881
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1880-1881. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Kansalliset voimistelukilpailut Outokummussa 1962
Outokumpu
urheilu
voimistelu
kilpailut
Savolainen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Pohjois-Karjala – Liikunta
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaikutuksesta lukuvuotena 1876-1877
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus 1876-1877. Kuopion lyseon kertomuksen on kirjoittanut And. Helander.
Alopaeus, J. M.
Aug. Haraldin ja Gust. Bergrothin kirjapaino, Kuopio
ristiäiset
Kutsu Elin ja Simo Parviaisen tyttären ristiäisiin.
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1931-1932.
Laine, Johannes
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1917-1918
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun lukuvuosi 1917-1918 oli poikkeuksellinen, koska Suomessa käytiin kansalaissotaa. Lukuvuosi aloitettiin myöhemmin kuin tavallisesti 17.9.1917 ja se päättyi jo toukokuussa. Koulurakennus oli talvella 1918 osan aikaa sotilassairaalana eikä luokkahuoneita voitu käyttää koulutyöhön.
Beyrath, Thilda
Helsinki
Kutsu Tyra Eklundhin ja kandidaatti Carl Nybergin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1928-1929
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1928-1929.
Elo, Efraim
Hautajaiskutsu : satulaseppä Wilhelm Granskog
Granskog, Wilhelm
Kutsu Wilhelm Granskogin hautajaisiin. Granskog oli Joensuun raittiusseuran kantavia voimia sekä Joensuun Käsityö- ja Teollisuusyhdistyksen perustajia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Joensuu 100 vuotta : Taiteenystävien 5. vuosinäyttely
juhlavuodet
taide
kuvataiteilijat
Joensuun Taiteenystävät
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Taiteenystävien näyttelyluettelosta löytyy seuraavia taiteilijanimiä: Albin Kaasinen, Eero Lehikoinen, Mikko Oinonen, Kaarina Hirvonen, V. Höytämö, V. Jalava, Alfred Ketola, Martti Könönen, V. O. Lappalainen, Eino Pakarinen, Veijo Penttinen, Yrjö Piipponen, Tapani Raittila, Reino Rissanen, Yrjö Rissanen ja V. A. Timonen.
Joensuun kaupungin kunnalliskodin ohjesääntö
kunnalliskodit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Joensuun W.P.K:n Höyryruiskukomppanian ohjesääntö
palokunnat
vapaapalokunta
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosista 1910-1912
Joensuun Yhteiskoulu perustettiin Suomen senaatin päätöksellä 20.6.1907. Ensimmäinen lukukausi alkoi syyskuussa 1907. Yhteiskoulu antoi ensimmäisenä ylioppilastutkintoon johtavaa opetusta myös tytöille. Aluksi koulu toimi vuokratiloissa. Vuonna 1908 päästiin vuokratta Kanavataloon, joka vapautui kansakoululta. Se osoittautui ajan myötä ahtaaksi ja alettiin suunnitella omaa koulurakennusta. Arkkitehti Wivi Lönn valittiin suunnittelemaan koulurakennusta Papinkadulta hankitulle tontille. Koulutalo valmistui Yhteiskoulun käyttöön vuonna 1912. Vuosien saatossa rakennuksen viereen tehtiin laajennusosia. Koulu toimi samalla paikalla 70 vuoden ajan. 1980-luvulla tulivat peruskoulu-uudistus, koulun kunnallistaminen ja muutto Rantakylään, joka tapahtui vuonna 1982. Lähde: Satavuotta - eikä suotta! : Joensuun yhteiskoulu 1907-2007. Joensuun Yhteiskoulun lukio palasi vuonna 2015 Papinkadulle, johon vanhan rakennuksen yhteyteen valmistui kesällä 2015 uudisrakennus lukiolle. Joensuun yhteiskoulun toinen vuosikertomus kattaa vuodet 1910-1912.
Elo, Rauha
Norjalaissyntyinen Olaf Bülow vaikutti 1900-luvun alussa Kaakkois-Suomessa. Hän perusti Kotkan lähelle Stockforsin kartanon maille puuhiomon, joka oli aikoinaan Suomen suurin.
Hautajaiskutsu : Nelly Kristina Cederberg
Cederberg, Nelly
Kutsu Nelly Kristina Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa 1904 y. m. kirjoituksia
meijerit
osuuskunnat
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Nurmes
Nurmeksen Osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Nurmeksen ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1904 toiminnasta. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Opas Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistyksen toimeenpanemaan ammattityönäyttelyyn
käsityö
Joensuun Käsityö- ja tehdasyhdistys
ammatit
käsityöläiset
yritykset
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
merkkihenkilöt
muistotilaisuudet
Mannerheim, Carl Gustaf Emil
Carl Gustaf Emil Mannerheim kuoli 27.1.1951. Muistojuhla pidettiin Joensuussa 29.1.1956, kun oli kulunut viisi vuotta hänen kuolemastaan.
Pietari
Aalberg, Ida
Ida Emilia Aalberg (1857—1915 Pietari) oli aikansa huomattavin ja kansainvälisesti tunnetuin näyttelijä Suomessa. Aalberg oli Suomalaisen Teatterin näyttelijä 1874—1883 ja myöhemmin säännöllinen vierailija. Aalberg oli paitsi suomenkielisen teatteritaiteen uranuurtajia, myös kansainvälisesti suuntautunut: hän esiintyi myös ulkomaisilla näyttämöillä mm. Skandinaviassa, Saksassa, Unkarissa ja Venäjällä.
Joensuun näytelmäseura
Suomalaisuuden Liiton Joensuun Näytelmäseuran jäsenkirjasta löytyy nimi Aino Pakarinen. Jäsenkirjan ovat allekirjoittaneet johtokunnan puolesta Niilo E. Lampinen ja T. Kuivalainen.
Kutsu Joensuun liikeapulaisyhdistyksen illalliselle 1938
liikeala
illalliset
Joensuu liikeapulaisyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1896-1897
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1896-1897. Sisältää myös artikkelin: Snellman, Walter J., Pieni katsahdus antiikkiin (18 s.).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
propaganda
J. K. V. T:n julkaisu n:o 1 Ylös Karjala!
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1901-1902
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1901-1902.
Esityslista Raittiuden Ystävien vuosikokouksessa 1913
Raittiuden Ystävät
kokoukset
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA