Joensuu
henkilöt
kutsukortit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Palovakuutusosakeyhtiö Pohjola
vakuutus
palovakuutus
asiakirjat
lastenkirjastot
Sakari Topeliuksen nuorisokirjasto
1800- ja 1900 -lukujen taitteessa syntynyttä Sakari Topeliuksen nuorisokirjastoa voidaan pitää Joensuun kirjaston lasten- ja nuortenosaston edeltäjänä. Kirjaston jalona ajatuksena oli estää nuorison turmeltuminen tarjoamalla luettavaksi isänmaallista ja kristillis-siveellisen hengen elähdyttämää kirjallisuutta. Kirjaston nimi johtui siitä, että Topeliuksen kirjat olivat lapsilainaajien keskuudessa suosituimpia kautta maan. Toisaalta Topelius kuoli juuri vuonna 1898, kun nuorisokirjastoa puuhattiin Joensuuhun. Kun joensuulaislasten keräämiä lahjoitusrahoja sitten jäi yli Topeliuksen muistoseppelekassasta, loput päätettiin käyttää lasten ja nuorten kirjoihin. Vuonna 1898 perustetun Nuorisokirjastoseuran ensimmäisiä jäseniä olivat mm. Emilia Hällström, Julia Hällström ja Thilda Beyrath, jotka jo pyörittivät pienten lasten koulua. Nuorisokirjasto toimi 20 vuotta. Kirjaston toimintaa ylläpidettiin yhdistyksen jäsenten vuosimaksuilla, sakkomaksuilla sekä lahjoitusrahoin ja lahjoituskirjoin.
Jns:n seutukirjasto – Arkisto – Topelius-kirjasto -kansio
Pohjois-Karjala
kutsunnat
Yleinen kutsunta asevelvollisuuden täyttämiseen ja arvanheittoon astumista varten vakinaiseen palvelukseen tahi reserviin 1898. Pienpainatteessa on kylittäin listattu ne, joita kutsunnat koskevat.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Hautajaiskutsu : Karolina Kristina Hallman
Lappeenranta
hautajaiset
Hallman, Karolina
Kutsu Karolina Kristina Hallmanin (os. Schlüter) hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
evankelis-luterilainen kirkko
järjestöt
tapahtumat
Pipinen, Bertha
Vuonna 1896 perustettu NNKY on Suomen vanhimpia naisjärjestöjä. Sen paikallisosasto toimi myös Joensuussa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2: KRISTILLISET KIRKOT JA YHTEISÖT
Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. vuosikertomus vuodelta 1939
meijerit
osuuskunnat
historia
toimintakertomukset
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1939 oli meijerin 38. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Hautajaiskutsu : Wille Hämäläisen puoliso
Kutsu Wille Hämäläisen puolison hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
passit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
juhlavuodet
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Tuona päivänä myös kaupunginvaltuusto piti tavallista juhlavamman kokouksen. Varsinaisen koko kaupungin juhlan pitäminen oli päätetty siirtää vuoteen 1949. Kokouksen aihelistalla olivat mm. seuraavat asiat: vanhainkodin perustaminen, Kosti Aaltosen lahjoitus urheilutaloa varten, voimistelu- ja voimailusalien rakentaminen uuteen kansakoulurakennukseen ja esitys väkijuomien tarjoilun lopettamisesta kaupungin järjestämissä tilaisuuksissa.
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1911-1912 vuositutkintoon 25 p. toukokuuta 1912
koulut
Joensuun lyseo
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1911-1912. Julkaisu sisältää myös erilaisia ohjeita ja määräyksiä liittyen koulun toimintaan. Siinä esitellään mm. opetusvälineitä ja kerrotaan koulun pihamaan istutuksista.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
kirjastot
lainaustoiminta
Joensuun kaupunginkirjaston kirjan irrallinen lankeamispäiväkuitti = eräpäiväkuitti, jossa ensimmäinen eräpäivä on ollut 1.5.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 02: KIRJASTOTOIMI
yhteiskoulut
Joensuun yhteiskoulu
juhlat
käsiohjelmat
Joensuuhun perustettiin vuonna 1906 kahdeksanluokkainen reaaliyhteiskoulu. Sen toiminta alkoi kuitenkin varsinaisesti vasta seuraavan vuonna. Uusi Wivi Lönnin suunnittelema koulutalo valmistui vuonna 1912 Koulukadun ja Papinkadun kulmaan. Ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat koulusta 1914. Koulu toimi vuoteen 1988 asti, jolloin koulu muutti Rantakylään Pataluodonkadulle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1891—1892
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuotena 1891-1892.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kirjapaino-osakeyhtiön kirjapaino
Juhlaruno : Raittiuskokous 1913 : Soi, kantele
raittius
runot
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Könönen, Teppo
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino O.Y.
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1918-1919
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kymmenenneltä toimikaudelta 1918-1919. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Teivaala, H. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1916
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1916. Vuonna 1916 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kertomus Pohjois-Karjalan Hippos-yhdistyksen toiminnasta v.v. 1900-05
Pohjois-Karjalan Hippos
Hevoskasvatusyhdistys Pohjois-Karjalan Hippos -yhdistyksen säännöt hyväksyttiin 26.3.1900. Yhdistyksen toimiala käsitti Karjalan osan Kuopion lääniä ja sen tarkoituksena oli siitoseläimiksi kelvollisten hevosten systemaattinen valikoiminen ja niistä syntyneiden varsojen järkiperäinen kasvattaminen. Vuosikertomus kattaa vuodet 1900-1905.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 KER
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1909-1910 vuositutkintoon 31 p. toukokuuta 1910
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1909-1910. Sisältää myös luvun: Lyhyt tasotrigonometrian oppimäärä klassillisia lyseoita varten / kirjoittanut Aaro Markkanen.
Kertomus Joensuun kauppakoulun ensimäisestä lukuvuodesta 1909-1910
perustaminen
säännöt
Joensuun kauppakoulun ensimmäinen vuosikertomus 1909-1910. Alussa on pieni historiakatsaus kauppakoulun perustamisesta. Sisältää myös Joensuun suomalaisen kauppakoulun säännöt; Joensuun kauppakoulun järjestyssäännöt; Joensuun kauppakoulun toverikunnan säännöt.
Honkavaara, O.
Hautajaiskutsu : kauppias Lauri Tuhkanen
Juuka
kauppiaat
Kutsu kauppias Lauri Tuhkasen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Hautajaiskutsu : Wilhelmina Elisabeth Tawast
Kutsu Wilhelmina Elisabeth Tawastin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun kaupungin satamajärjestys ynnä taksa, jonka mukaan liikenne-, laituri- ja silta-, satama-, mittaus-, vaaka- sekä torimaksut lasketaan ja ylöskannetaan
satamat
tavaraliikenne
laivaliikenne
maksut
Joensuun kaupungin satamajärjestys vuodelta 1897 sisältää säännöt satamassa liikennöiville laivoille, tavaroiden purkamiseen ja lastaamiseen sekä sekä säännöt satamapäälliköille: tuulaakikirjurille ja satamamestarille. Julkaisu sisältää myös taksat, jonka mukaan tavaroiden liikenne-, laituri-, silta- ja satamamaksut peritään sekä torimaksut.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Karjalan Sivistysseura - Vienan Karjalaisten liitto 1906-1936 : 30-vuotiskertomus. Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1935 - 9.4.1936
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Karjalan Sivistyseuran toimintakertomuksen lisäksi laajan Vienan Karjalaisten Liiton ja Karjalan Sivistysseuran 30-vuotiskertomuksen toiminnasta vuosilta 1906-1936.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Lieksa
konsertit
Lieksan poikasoittokunta
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
maakuntaliitot
Pohjois-Karjalan Maakuntaliitto
Pohjois-Karjalan Maakuntaliiton juhlassa oli esiintyjälistalla seuraavia nimiä: Pekka Korhonen (tervehdyssanat), Veda Airio (kantele), Viljo Tuomela (juhlaruno), J.M.Y:n Mieskuoro, Antti Kukkonen (esitelmä), Joensuun Naisvoimistelijat (keilavoimistelua), Joensuun Työväen näyttämö ja Reino Valkama (Nummisuutarit).
musiikki
Westerlind, A. E.
Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
politiikka
puolueet
Joensuun Nuija
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Pohjois-Karjalan Kirjapaino O.Y.
laulajat
Järnefelt, Maikki
Käsiohjelma Belgian Ostendessa vuonna 1907 pidetystä sinfoniakonsertista, jossa Maikki Järnefelt lauloi aarian Massenet'n oopperasta Herodiade, Lisztin Die drei Zigeuner ja Järnefeltin Sunnuntain. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1916-1917
lukiot
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1916-1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Käsiohjelma Raili Kostian konserttiin. Säestää Pentti Koskimies.
Kutsu Janne Westerlundin hautajaisiin.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1915-1916 sisältää myös 50-vuotisen historian kunniaksi luettelon Joensuun tyttökoulun oppilaista vuosilta 1865-1915. Luettelossa on myös maininta oppilaan myöhemmästä asemasta ja vaiheista, jos ne ovat olleet tiedossa.
Beyrath, Thilda
Ingman, Naëmi
Joensuun Seurahuone sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kaupunkilaisten kohtaamispaikka. Siellä järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
nimikortit
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (5)
Suomalainen seura
Granskog, Nina
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Huurinainen, Anna
Kutsu Anna Huurinaisen hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Huoltopäivät : Joensuun kaupungintalon suuressa kokoushuoneessa maalisk. 30-31 p:nä 1941
sosiaaliturva
sosiaalityö
sosiaalihuolto
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys
Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistys rekisteröitiin vuonna 1938 omaksi yhdistykseksi. Järjestö oli Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistyksen edeltäjä. Uusi nimi ja uudet säännöt tulivat voimaan vuonna 1977. Alussa tärkeimmät tehtävät olivat: - lakisääteisen huoltotyön alalla toimivien henkilöiden kokoaminen yhteistoimintaan huoltomenetelmien kehittämiseksi - alalla työskentelevien tieto- ja taitomäärien lisääminen Yhdistyksen vahvana toiminnallisena painopisteenä alkuvuosista lähtien olivat koulutus ja opintotoiminta ja erilaiset neuvottelupäivät. Huoltopäivät, jonka yhteydessä pidettiin Pohjois-Karjalan Huoltoväen yhdistyksen vuosikokous, pidettiin Joensuussa 30. -31.3.1941.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37 SOSIAALIPOLITIIKKA
Kutsu : Cornelis Henri Blow ja Rosa Wilhelmina Lundholm
häät
Kutsu Cornelis Henri Blown ja Rosa Wilhelmina Lundholmin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuu 50 vuotta : pääsylippu tanssijaisiin (2)
tanssiaiset
Tanssiaiskutsu / pääsylippu Joensuun kaupungin 50-vuotisessa juhlassa 30.11.1898
Kutsu : Fredrik Wilhelm Olsoni ja Lydia Wahlberg
Helsinki
Kutsu Fredrik Wilhelm Olsonin ja Lydia Wahlbergin vihkiäisiin.
Halfdan Smithin käyntikortti ja osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti vuonna 1908 lomaillessaan Hanna-puolisonsa (Johanna Selina Parviainen) kanssa Pariisissa. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vaiktuksesta lukuvuotena 1878-1879
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1878-1879. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1923-1924
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1923-1924.
Wirtamo, K.
Kertomus Pohjois-Karjalan maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1899
maatalous
maanviljely
karjanhoito
puutarhanhoito
metsänhoito
käsityö
maatalousjärjestöt
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Kuopion maanviljelysseura perustettiin vuonna 1861. Seuran toiminta-aluetta oli koko lääni mukaan lukien Karjala. Maanviljelijöiden kokouksia pidettiin vuorovuosin Savossa ja Karjalassa. Vuonna 1887 Pohjois-Karjalaan alettiin puuhata omaa seuraa. Täyden toimintansa Pohjois-Karjalan maanviljelysseura pääsi aloittamaan vuoden 1889 alusta. Vuoden 1899 vuosikertomuksen kirjoitti M. Siikala. Julkaisussa on lisäksi luvut: Toiminta maanviljelyksen hyväksi; Toiminta karjanhoidon ja meijeriliikkeen edistämiseksi / kirj. U. Brander; Puutarhanhoidon edistämiseksi / kirj. C. G. Brédenberg; Metsänhoidosta / kirj. H. V. Heikkilä; Toiminta käsityötaidon edistämiseksi / kirj. Alli Kansanen ja T. Pöyry. Kertomus sisältää myös ohjesäännöt eri neuvojille.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1917-1918
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun yhdeksänneltä toimikaudelta 1917-1918. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Huurinainen, Juho
Kutsu Juho Huurinaisen hautajaisiin.
Joensuun orpokodin kannatusyhdistyksen säännöt
orpokodit
lastenkodit
lapset
Joensuuhun perustettiin vuonna 1910 orpokoti. Sen toimintaa rahoitti samana vuonna perustettu Joensuun orpokodin kannatusyhdistys. Orpokodin ylläpito rahoitettiin mm. jäsenmaksuilla sekä vastaanottamalla vapaaehtoisten lahjoituksia. Orpokodin asioita hoiti viisijäseninen johtokunta, jonka valitsi kannatusyhdistys. Johtokunta päätti mm. orpokotiin otettavista lapsista. Käytännön tasolla orpokodin toiminnasta vastasi johtokunnan valitsema johtajatar. Kannatusyhdistyksen toiminta loppui rahavarojen puutteen vuoksi vuonna 1939. Yhdistys lakkautettiin samana vuonna.
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Sortavala
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Hällström, Hilja
Kutsu Hilja Hällströmin hautajaisiin.
Rantalan koulu
joulu