Kutsu: Simo Hirvonen ja Ida Wilhelmina Koponen
Joensuu
kutsukortit
häät
Kutsu raatimies Simo Hirvosen ja Ida Wilhelmina Koposen vihkiäisiin Seurahuoneessa 23.8.1883.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
henkilöt
kauppiaat
hautajaiset
Parviainen, Idor
Ilmoitus kauppias Idor Parviaisen kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Kertomus Joensuun suomalaista klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1894-1895
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1894-1895. Sisältää artikkelin: O. W. Neovius, Lukujärjestelmistä sekä kokonaisten lukujen jaollisuudesta (20 sivua).
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
nimikortit
Bror Berndt Höök (1834–1901) oli suomalainen kanavainsinööri. Hän toteutti mm. Kaltimon kanavahankkeen 1870-luvulla. Höök toimi myös Pielisjoen kanavien kaitsijana 1879–1889. Höök tunnettiin myös karhunkaatajana. Hän metsästi karhuja etupäässä Itä-Suomessa sekä Venäjän Karjalan puolella Ilomantsin takaisissa erämaissa.
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
ravintolat
laskut
hotellit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6 PÄIHDEPOLITIIKKA
teatteri
näytelmät
Joensuun Työväen Näyttämö
Joensuun Työväen Teatteri perustettiin 1902. Kaupungissa toimi tuohon aikaan kaksi teatteriryhmää: työväenyhdistyksen näytelmäseura ja Joensuun näytelmäseura. Työväen teatterin ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Kaarlo Nissisen Kansanteatterista. Ensimmäinen ensi-ilta pidettiin 17.2.1912. Tuota päivää pidetään vakinaisen teatteritoiminnan alkamispäivänä kaupungissa. Joensuun Työväen Teatterin missiona oli kohottaa työväen sivistystasoa; työväenteattereiden ei haluttu olevan työväestön propagandakoneistoa. Vuonna 1948 työväen teatteri yhdistyi Joensuun teatterin kanssa ja syntyi Joensuun Kaupunginteatteri.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Kutsu Maria Waakanaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hiltunen-suku
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Julkaisussa kerrotaan Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuonna 1932-1933, joka oli seminaarin 53. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.405 KER
Sortavala ympäristöineen : Valamo : matkailuopas
Laatokan Karjala
Laatokka
Valamo
luostarit
luonto
matkailu
matkaoppaat
matkailukohteet
saaristot
vesiliikenne
Matkaoppaassa kerrotaan Pohjois-Laatokan alueista: Sortavalasta ympäristöineen, Laatokan saaristosta ja luonnosta sekä Valamosta. Oppaassa esitellään myös matkailureittiä sisämaahan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 SOR
Suomen matkailuyhdistys
poliisi
yleinen järjestys
järjestyssäännöt
Sortavalan kaupunginvaltuuston hyväksymä kaupungin poliisijärjestys, jonka Viipurin läänin maaherra on päätöksellään 18.3.1937 vahvistanut noudatettavaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.7 SOR
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1925-1926.
Wirtamo, K.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (3)
järjestöt
Suomalainen seura
Björklund, Minna
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1914-1915
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914.
Wegelius, K. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
konsertit
musiikki
kuorot
J. L. Y:n sekakuoro
Varis, Onni
Sorasto, Untamo
Mielonen, Mikko
Kirkkokonsertin esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: J.L.Y:n sekakuoro johtajanaan Onni Varis, tohtori Untamo Sorasto ja lehtori Mikko Mielonen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
kansalaisopistot
vapaa sivistystyö
historia
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1933-1934. Olla Teräsvuori oli johtajana ja johtokunnan jäsenenä 31.8.1933 saakka. Opiston v.a. johtajana toimi 1.9.1933 lähtien Jussi Turunen.
Turunen, Jussi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
juhlavuodet
juhlat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy sellaisia nimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, Joensuun Naisvoimistelijat, pianotaiteilija Pentti Koskimies ja teatterinjohtaja Lauri Leino.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Israelin kannatus, takaus ja autuus : jäähyväisiksi Herran ystäville J:stä 3.6.1891
saarnat
herätysliikkeet
evankelis-luterilainen kirkko
Pietari Kurvinen (18. heinäkuuta 1842 Ilomantsi – 25. marraskuuta 1925 Karkku) oli yksi ensimmäisistä Ambomaalla toimineista suomalaisista lähetysaarnaajista vuosina 1868-1875. Kurvinen oli kansanomainen julistaja, jonka vaikutus monissa paikoissa oli huomattava. Pietari Kurvisen muistomerkki on pystytetty Ilo­mantsin kirkon pihalle. Pietari Kurvisen isä oli Paavo Kurvinen ja äiti Kristiina Ikonen. Hänen äitinsä oli tunnetun lauluntekijän ja laulajan Mateli Kuivalatar Ikosen tytär. Sananjulistuksen lisäksi Pietari Kurvinen julkaisi paljon erilaisia hengellisiä kirjoituksia ja uskonnollisia kirjoja. Käsillä oleva julkaisu on yksi hänen saarnoistaan.
Kurvinen, Pietari
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 2 USKONTO
Tekijä
fin
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1905-1906 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1906
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1905-1906 sisältää myös artikkelin: Gabr. v. Pfaler: Mietteitä ja toivomuksia voimistelun opetuksen suhteen.
Cannelin, Knut
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1930-1931
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1930-1931.
Elo, Efraim
hevoset
urheilu
palkinnot
Keski-Karjalan hevosystäväinseura
Keski-Karjalan Hevosystäväinseura perustettiin Joensuussa syksyllä 1873. Se mm. järjesti kilpa-ajoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.15: HEVOSURHEILU, RATSASTUS
Keski-Karjalan hevosystäväseura
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1897-1898
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1897-1898. Sisältää myös artikkelin: Konrad Hildén, Ciceron valtio-opilliset mielipiteet (64 s.).
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1932-1933
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1932-1933.
Könönen, Aulis V. A.
Kutsu : Carl Johan Cederberg ja Johanna Selina Parwiainen
sahat
Kutsu Carl Johan Cederbergin ja Johanna Selina Parwiaisen vihkiäisiin Joensuun sahalla. Carl Johan (Janne) Cederberg oli joensuulaisen liikemiehen, eli sahanomistaja Gustaf Cederbergin ("Suola-kusti") poika. Isä-Gustaf myi liiketoimintansa ja omaisuutensa (mm. Ukonlahden rannalla sijainneen Penttilän hovin kartanon) pojilleen Carlille ja Bernhardille vuonna 1875. Bernhardin kuoltua 36-vuotiaana vuonna 1886 Janne jatkoi ja kehitti sahatoimintaa.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
käsiohjelmat
laulajat
Järnefelt, Maikki
Konserttiohjelma Kööpenhaminassa pidetystä kansanlauluillasta 6.12.1919. Säestäjänä oli Selim Palmgren. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Kutsu : Jenny Rudbäck ja A. V. (?) Åkerblom
Kutsu Jenny Rudbäckin ja A. V. (?) Åkerblomin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Karjalan ääni — Sibeliuksen musiikkia maaseudulle
Pohjois-Karjala
pianistit
Mäkinen, Väinö
Sisältää konserttiohjelman ja artikkeleita pianisti Väinö Mäkisen konserteista ja Sibeliuksen musiikista. Väinö Mäkinen oli Sortavalan Myllykylän opettajan ja tehtailijan Eero Mäkisen poika.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
W.P.K:n miehistölle myönnetyt kunniamerkit
palotoimi
vapaapalokunnat
palomiehet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Ilomantsi
Ilmoitus Beda Maria Kockin (o.s. Parviainen) kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Vehanen, Kosti
Antti, Aune
Pianisti Kosti Vehanen (1887—1957) tuli tunnetuksi monien laulajien herkkänä ja taitavana säestäjänä. Yksi näistä oli Aune Antti (1901—1983).
Kutsu Olga Gråsténin ja K. Judinin vihkiäisiin.
Joensuun Vapaaopisto työvuonna 1923-1924
Nurmes
Valtimo
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa on myös selvitys Nurmeksen Vapaaopiston toiminnasta 1921-1923/ kirj. P. Piironen ja Valtimon vapaat valistuskurssit / kirj. Sanni Hämäläinen sekä kirjoitus: Pohjois-Karjalan läänin Keskus-Vapaaopisto. Hankkeen alkuvaiheet.
Teräsvuori, Olla
käsityöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kirjanmerkki on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Ei ole täyttä varmuutta, onko se Emilian itse valmistama. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin (1919—1905) neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Joensuun kaupunginvaltuuston kokous 28.1.1949, liite
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Joensuun kaupunginvaltuuston varsinainen kokous istuntohuoneessa kaupungintalossa perjantaina 28 p:nä tammikuuta 1949 klo 19. Kokouksen esityslistalla oli mm. poliisilaitoksen määrärahat, Savon Työlaitoksen edustajan vaali, kunnallisvero ja sähkölaitoksen tariffi.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
kansalaissota
muistelu
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomuksen 1919-1920 lisäksi julkaisu sisältää lyseon sankarimuistotaulujen paljastamisjuhlan ohjelman puheineen, runoineen, lauluineen ja kansalaissodan muisteluineen.
Itä-Karjalan kansanopisto : vuosikirja 1938
Impilahti
kansanopistot
Itä-Karjalan kansanopisto
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, ja samana syksynä kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Siellä opisto toimi vuoteen 1939 asti, kunnes sota-aika katkaisi opetuksen. Kansanopisto siirrettiin Punkaharjun Valoniemeen, jossa se toimii edelleen. Vuosikirja sisältää Itä-Karjalan kansanopiston vuosikertomuksen ajalta 1.7.1937-6.7.1938.
Kuusamo, Kaarlo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.61 ITÄ
Ilmoitus Gustaf Alexander Bomanin kuolemasta.
Juuka
vuosipäivät
Kutsu Karolina ja Lauri Tuhkasen vuosipäiväjuhlaan.
Kutsu Edith Nygrénin ja H. A. Holmströmin vihkiäisiin.
Vapaussoturien huoltosäätiö
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: kansanedustaja Raino Hallberg (tervehdyssanat), Joensuun Mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju sekä Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola.
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1931 : 36. työkausi
Pyhäselkä
Niittylahti
Stenius, Jaakko
Korpi-Jaakko
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1930-1931 sekä johtajatar Leikko Hakulisen esitelmän: Jaakko Stenius vanhempi eli "Korpi-Jaakko" ja hänen toimintansa kirkkoherrana ja maatalousmiehenä Pielisjärvellä.
Suomalainen, S. (toimittaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1915
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1915. Vuonna 1915 liittoon kuului 16 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kertomus Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukuvuonna 1922-1923
Joensuun Vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Vapaaopiston ensimmäinen vuosikertomus on lukukaudelta 1922-1923.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1926-1927
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1926-1927.
Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston ohje
Liperi
Mattisenlahti
kirjastot
nuorisoseurat
Mattisenlahden nuorisoseuran kirjasto
säännöt
1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kirjastoja ylläpitivät erilaiset järjestöt, myös nuorisoseurat. Vuonna 1902 Pohjois-Karjalan Nuorisoseuralla oli 40 haaraosastoa, joista 16:lla oli kirjastot. Liperin Mattisenlahden nuorisoseura oli yksi näistä. He pitivät vuosien ajan lainakirjastoa kansakoululla. Vuonna 1915 kirjastossa oli lähes 500 nidettä. Mattisenlahden nuorisoseuran kirjaston kokoelma sijaitsee nykyään Liperin kirjastossa tutkimuskäytössä. Lähde: Järvelin, Ilmi: Kirjastoliikkeen vaiheita Pohjois-Karjalassa vv. 1850-1930 Pakarinen, Pekka: Suur-Liperistä leipäpitäjäksi
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus kahdenneltatoista toimivuodelta 1924
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
Kutsu : William Wallenius ja Elli Cederberg
Kutsu varatuomari William Walleniuksen ja Elli (Elin Kristina) Cederbergin vihkiäisiin Joensuun sahalla 27.8.1894.
Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vuosikertomus vuodelta 1908
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura
Pohjois-Karjalan Nuorisoseura katsotaan perustetuksi 1.5.1894, jolloin seuran säännöt saivat senaatilta hyväksyvän allekirjoituksen. Sitä ennenkin nuorisoseuratoimintaa oli maakunnassa, vanhimmat nuorisoseurat olivat Nurmeksessa, Kiteellä, Värtsilässä ja Rääkkylässä. Myös Joensuuhun oli perustettu nuorisoseura vuonna 1891, jonka jatkoa Pohjois-Karjalan Nuoriseura oli. Toimintaa ei kuitenkaan ensimmäisenä neljänä vuonna paljon ollut. Uusi jakso alkoi 1898, jolloin valittiin uusi johtokunta ja seuran toiminta elpyi. Myös uusia seuroja perustettiin ympäri maakuntaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.705 POH
Kutsu : Aada Parviainen ja Oskar Sylvin
Pekkala
Kutsu Aada Parviaisen ja filosofian maisteri Oskar Sylvinin vihkiäisiin Pekkalassa 2.8.1894. Aada oli kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuusmies Petter Parviaisen (1824–92) tyttären Catharina Wilhelminan tytär.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Kiiski, Heikki
Kutsu Heikki Kiiskin hautajaisiin.
Hamina
Kutsu konsuli William Siparin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut