Hautajaiskutsu : asessori Carl August Malmberg
Kuopio
hautajaiset
henkilöt
Kutsu asessori Carl August Malmbergin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Pohjois-Karjala
Lieksa
Rantala
käsiohjelmat
konsertit
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Sortavalan kaupungin lyseo 1895-1896 : kertomus lukuvuodelta 1895-1896 koulun kolmannen toimintavuoden päättäjäisiin 23 p:nä toukokuuta 1896
Sortavala
koulut
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
toimintakertomukset
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1895-1896 vuosikertomus on lyseon toinen. Lukukausi päättyi viikkoa aiemmin kuin tavallisesti Venäjän keisarin Nikolai II:n kruunajaisten johdosta 26.5.1896.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Kertomus Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen toiminnasta v. 1914
kotiteollisuus
käsityöt
käsiteollisuus
kotiteollisuusoppilaitokset
järjestöt
Vuosi 1914 oli Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistyksen kuudes toimintavuosi. Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys perustettiin 29.3.1909. Kokouksessa hyväksyttiin säännöt, joiden mukaan yhdistys tuli olemaan Pohjois-Karjalan Maanviljelysseuran alaosastona. Ensimmäiseen johtokuntaan kuuluivat rouvat Augusta Laine ja Aino Paatero, opettajat Siiri Brander, S. Ryynänen, K. A. Westerlund ja F. V. Terä sekä maanviljelysseuran valitsemina rouva Olga Reinola ja opettaja Konrad Heino. Puheenjohtajaksi valittiin Augusta Laine, myöhemmin talousneuvos, joka toimi puheenjohtajana 1909-1948. Perustavassa kokouksessa laaditut säännöt uusittiin vuonna 1919. Näiden sääntöjen perusteella yhdistyksestä tuli täysin itsenäinen ja se hyväksyttiin yhdistysrekisteriin 22.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 65.05 KER
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1931-1932
Joensuu
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1931-1932.
Elo, Efraim, Tunkelo, Saimi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Parviainen, Maria
Kutsu Maria Parviaisen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1919-1920
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913.
Beyrath, Thilda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Kutsu : Alli Cederberg ja Yrjö Björklund
häät
kutsukortit
Yrjö Björklund oli apteekkari ja Alli (Alina) Cederberg oli kauppias Cederbergin sisar. Cederbergit ja Björklundit (myöh. Koivulat) olivat merkittäviä sukuja Joensuussa. Jakob Gustav Cederberg (1823–1875) on yksi Joensuun historian suurmiehistä, joka parhaimpina päivinään muun liiketoiminnan ohella omisti niin Penttilän, Karsikon kuin Pekkalankin sahat. Björklundin suvussa taas oli useampikin kultaseppä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Pohjois-Karjalan museo–Joensuun seutukirjasto
musiikki
Käsiohjelma Kim Borgin konserttiin. Konserttia säesti Pentti Koskimies.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Hautajaiskutsu : Anders Samuel Kiljander
Valkjärvi
Ilmoitus Valkjärven seurakunnan kirkkoherra rovasti Anders Samuel Kiljanderin kuolemasta.
Laatokan Karjala
museot
Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Parviainen, Ella
Kutsu Ella Parviaisen hautajaisiin 26.8.1896.
Hautajaiskutsu : Leena ja Alfred Silfwerbergin poika
Kutsu Leena ja Alfred Silfwerbergin pojan hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1890-1891
Joensuun lyseo
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1890-1891. Sisältää artikkelin: Qvintilianuksen mielipiteet alkeisopetuksesta / Knut Cannelin, 1-32 sivua.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1904-1905 vuositutkintoon 21 p. toukok. 1905
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1904-1905.
Cannelin, Knut
Konserttiohjelma : Sibeliuksen juhlavuoden konsertti
Joensuun Vapaaopisto työkautena 1929-1930
kansalaisopistot
vapaa sivistystyö
historia
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1929-1930. Vuonna 1930 opisto täytti 10 vuotta.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Kutsu Rudolf Nysténin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Nystén-suku
Kutsu Mikael Homanin ja Elin Falkenbergin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Kohtavaara
Koli
Kitee
evankelis-luterilainen kirkko
tapahtumat
kuorot
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1925-1926
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1925-1926. Se sisältää henkilöhistoriaa koulun pitkäaikaisesta rehtorista Thilda Beyrathista, joka erosi johtajattaren virasta. Hänen opettajanuransa alkoi Joensuussa jo vuonna 1886 Joensuun yksityisessä tyttökoulussa. Efraim Elo jatkoi tyttökoulun rehtorina vuodesta 1925.
Elo, Efraim
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1916-1917.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1898-1899
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1898-1899. Sisältää myös artikkelin: Knut Cannelin, Klassillinenko vai reaalinen suunta?
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1906-1907 vuositutkintoon 31 p. toukok. 1907
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1906-1907
Suomalainen seura
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Alopaeus, Bergholm, Björklund, Cannelin, af Enehjelm, Fabritius, Hirvonen, Neppenström, Nystén, Olsoni, Pakarinen, Parviainen, Petrelius, Paqvalen, Suihko, Uimonen, Walle, Watanen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Kutsu Thor Kockin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
laulajat
Järnefelt, Maikki
Konserttiohjelma on Maikki Järnefeltin Berliinissä 5.2.1900 pitämästä lauluillasta, jonka säestäjänä oli hänen vanha ystävänsä Ferruccio Busoni. Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Lastentyöhuoneen kannatusyhdistyksen säännöt
köyhäinhoito
lapset
säännöt
Joensuun lastentyöhuoneen ylläpito oli vapaaehtoisten varassa. Sitä pidettiin yllä yhdistyksen jäsenmaksuilla ja muuten kerätyillä varoilla. Työhuoneen tarkoitus oli ---"hankkia Joensuun kuntaan kuuluvain köyhäin wahempain lapsille, jotka muuten ehkä kerjäisiwät, työtä ja kohtuullista rawintoa siihen aikaan wuodesta, jolloin työmiehet eiwät woi riittäwästi ansaita perheensä elättämiseksi." Kerjääminen oli kaupungissa kielletty, mutta sitä kuitenkin harjoitettiin. Kerjäävien lasten määrä vaihteli eri vuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37: SOSIAALIPOLITIIKKA
Joensuun kirjapaino
Karjalan sivistysseuran toimivuosi 9.4.1936-9.4.1937 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 31:nen)
Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu sisältää Iivo Härkösen artikkelin: Eräs nykypäivän ilmiö Neuvosto-Karjalan kansallisessa politiikassa.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Kihlajaiskortti : Anna Enwald ja Axel Argillander
kihlaus
kortit
Ilmoitus Anna Enwaldin ja Axel Argillanderin kihlauksesta.
Säännöt Rauhanyhdistykselle Joensuun kaupungissa
Rauhanyhdistys
Joensuun Rauhanyhdistyksen tarkoitus oli --- "perustaa ja rakentaa rauhaa, raittiutta, siweyttä etenkin paheissa eläwien turmeltuneiden yhteiskuntalaisten auttamiseksi sekä turwattomia turwaamaan ja paheita warjelemaan hywällä waarinottamisella, neuwolla ja opetuksella, ystäwällisellä kanssapuheella, työn hankkimisella ja awulla."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
juhlavuodet
juhlat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949. Juhlaohjelmasta löytyy mm. sellaisia esiintyjänimiä, kuten mus. luutnantti U. Kajova, kaupunginvaltuuston 2. varapuheenjohtaja Arvi Drockila, laulajatar Tii Niemelä, professori Oiva Soini, taiteilija Yrjö Jyrinkoski, pianotaiteilija Pentti Koskimies, teatterinjohtaja Lauri Leino, kaupunginjohtajan varamies Y. A. Kankaanrinta, Joensuun Naisvoimistelijat, Kataja, Yritys, Suomen Shakkiliitto, Taiteenystävät, Kalevaiset, Palloseura, Pallo-Toverit, Varuskunnan soittokunta, Joensuun Mieslaulajat, Pohjois-Karjalan Kotiteollisuusyhdistys, Joensuun Verkkopalloseura, Joensuun Uimaseura, Kaupunginteatteri sekä juhlien järjestelyvastaavana Ilkka Koivula.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1930-1931
opintokerhot
Joensuun Keskus-Vapaaopisto
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1930-1931. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1930-1931.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.6 RAJ
Konserttiohjelma: Joensuun musiikkiyhdistys (1)
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen 25-vuotisjuhlakonsertissa esiintyi Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro. Konsertissa solistina oli neiti Irma Salmela (viulu) säestäjänään kapellimestari Aarne Rytkönen. Konserttia johtivat Lauri Kumpulainen ja Onni Varis.
jäsenet
Suomalaisuuden liitto
Reijonen, Aino
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1906 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
teatteri
näytelmät
Svärd, Henrietta
Neiti Svärdin talo sijaitsi Kauppa- ja Suvantokadun kulmassa. Se oli kapunkilaisten kohtaamispaikka, jossa järjestettiin ohjelmallisia iltahuveja ja konsertteja. Ravintolaa emännöi vuosia kaupungin kulttuurielämän alullepanija ja ylläpitäjä Andrietta (tai Andriette, Henrietta) Svärd. Kaupunkilaiset kutsuivat häntä nimellä Neissyt; samoin Seurahuoneesta puhuttiin "neissyenä". Tämä lempi- tai pilkkanimi saattoi viitata myös bordellitoimintaan, jota Seurahuoneella mahdollisesti harrastettiin. Andrietta esiintyi itsekin mielellään Iltahuvien näytelmissä, usein miesten roolissa. Tästäkin syystä hän oli kaupungissa keskustelua herättävä värikäs hahmo. Jeppe Niilonpoika on tanskalais-norjalaisen näytelmäkirjailija-historioitsija Ludvig Holbergin näytelmä viinaanmenevästä Jepestä. Tästä näytelmästä on peräisin suomen kieleen tarttunut fraasi miksi Jeppe juo?
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 77: TEATTERI
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuosilta 1917-1918, 1918-1919
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
kansalaissota
Vuosikertomus sisältää lukukaudet 1917-1918 ja 1918-1919. Näihin vuosiin sisältyi 1. maailmansota sekä Suomen kansalaisssota, jotka vaikuttivat myös Joensuun yhteiskoulun toimintaan. Yhteiskoulun oppilaita ilmoittautui joukoittain Joensuun Suojeluskuntaan. Koulutyö kävi välillä mahdottomaksi, koska oppilaita ilmoittautui myös rintamalle. Myös opettajat osallistuivat armeijan toimintaan. Koulu lakkautettiin kokonaan 22.2.1918 ja luovutettiin kasarmiksi Karjalan Ratsujääkärirykmentille. Kansalaissota loppui 15.5.1918. Koulutyö koulussa pääsi jatkumaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1913-1914 vuositutkintoon 29 p. toukok. 1914
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1913-1914.
Wegelius, K. A.
Kontioniemen parantolan vuosikertomus 1933
Kontiolahti
Kontioniemi
sairaalat
parantolat
Kontioniemen parantola
tartuntataudit
henkilöstö
toiminta
Elokuussa 1930 käyttöönvihityn Kontioniemen parantolan vuosikertomus vuodelta 1933
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 59.2205 KON
Walamo : opas ja kartta matkailijoita varten = vägvisare och karta för turister = a short handbook and an annexed map for travellers = ein kurzer Führer mit der Karte über die Umgegend
ortodoksinen kirkko
luostarit
Valamon luostari
Laatokka
matkaoppaat
matkailukohteet
Valamon luostari kuului 1900-luvun alussa Suomen kreikkalais-katoliseen kirkkokuntaan. Se sijaitsee saariryhmällä Laatokassa noin 40 km Sortavalasta. Sinne on voinut tehdä laivamatkoja ja tutustua luostarin elämään ja majoittua luostarin vieressä sijaitsevaan hotelliin. Matkaoppaassa on kartta luostarin saarista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 WAL
Luostarin johtokunta
Joensuun kaupungin lihantarkastuksen ohjesääntö
terveys
Lihanmyyntiä alettiin Joensuussa tarkemmin valvoa vuoden 1905 jälkeen. Kaupunki yritti järjestää lihantarkastuksen järjestämistä jo vuonna 1899, mutta vielä vuonna 1907 senaatti hylkäsi ohjesäännöt puuttellisina. Vastustajina ja valittajina olivat torikauppiaat ja teurastajat. Tarkastuksista koituvat kulut koettiin turhan suuriksi. Myös lahtihuonetta torikauppiaat pitivät herrojen keksintönä. Teurashuonetta varten alettiin kerätä viinavoittovaroja jo 1903 mutta vasta 1913 laitos päätettiin rakentaa Pielisjoen ja Kurapuron väliselle niemelle.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1892-1893
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1892-1893. Sisältää myös artikkelin: Luettelo Lyseon herbariossa löytyvistä kasveista, 1-7 sivua.
Vokkola
Kutsu Aina Starkin ja Gustaf Enwaldin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Tolvajärvi
Valamo
Pielisjoki
Ilomantsi
Koitajoki
matkailu
luontokohteet
nähtävyydet
laivaliikenne
kulkuneuvot
aikataulut
Matkailuesite Punkaharjulta Tolvajärven ja Joensuun, Kolin ja Koitereen ja Koitajoen kautta Ouluun, Oulujokeen ja Petsamoon. Esitellään matkailureittejä ja kulkuneuvoja. Esitteen teksti on myös englanniksi ja saksaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Joensuun kaupungin retkeilylautakunta
fi de en
Kutsu : kamreeri Elis Weckström ja Aina Parviainen
Pekkala
Kutsu kamreeri Elis Weckströmin ja Aina Parviaisen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
Kertomus Savo-Karjalan Osuusteurastamon r. l. toiminnasta vuonna 1938
teurastamot
osuuskunnat
Savo-Karjalan Osuusteurastamo
Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta r. l. oli Savo-Karjalan Osuusteurastamon edeltäjä. Vuonna 1937 Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta osti Karjaosuuskunta Oivan Joensuun lähellä olevan maakiinteistön. Näiden yhteen sulautuminen katsottiin tapahtuneeksi. Tässä yhteydessä osuuskunta sai nimekseen Savo-Karjalan Osuusteurastamo r. l. Sen toiminta-alue käsitti Pohjois-Savon, Pohjois-Karjalan, Kainuun ja vuoteen 1939 asti Laatokan Karjalan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 SAV
Joulujumalanpalvelus Lieksan kirkossa 1978
jumalanpalvelus
Rantalan koulu
Merilän koulu
joulu
Kutsu Maria Amalia Tavastin hautajaisiin.
Konserttiohjelma : Naëma Nybergh-Paasonen
Nybergh-Paasonen, Naëma