Pohjois-Karjala
Lieksa
Rantalan koulu
tapahtumat
joulu
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
koulut
Vettenranta, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Räntämäki : W. S. Y:n juhlajulkaisu kesäksi 1900
Turku
Räntämäki
kotiseutu
Turun suomalainen kirjapaino- ja sanomalehti-osakeyhtiö
Varsinais-Suomi
Nousiainen -- Saksala
Kurjenrahkan kansallispuisto
1990-luku
virkistysalueet
retkeilyalueet
kylätoimikunnat
uimarannat
saunat
juhlapaikat
Rantapihan virkistys- ja retkeilyalue Savojärven rannalla Nousiaisissa. Kuuluu Kuhankuonon retkeilyalueeseen.
Tiihonen, Paavo
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
2010-luku
virkistystoiminta
luontokohteet
luonto-oppaat
majoitus
kioskit
Rantapiha on koko kunnan yhteinen virkistysalue, jonka omistaa Nousiaisten kunta ja jota isännöi Saksalan pienviljelijät ry. Kurjenrahkan kansallispuiston eri osien välissä. Rantapihalta avautuu maisemat Savojärveen ja reitit Kuhankuonon retkeilyreitistöille. Kesäisin Rantapihalla on kioski avoinna viikonloppuisin, rantasauna lämpimänä ja grillipaikka käytettävissä. Rantapihalla voi myös järjestää juhlia, virkistyspäiviä ym. Tarjoilut ja oppaat saatavissa yhdistykseltä. (2016)
Kaunonen, Paula
Nousiaisten kunnankirjasto
satamat
rannat
laiturit
laivat
laivaliikenne
Laivaranta
Hämeenlinna
1920-luku
Laivaliikenne Hämeenlinnan satamasta Vanajaveden rannoilla oleviin asutuskeskuksiin oli vielä 1920-luvulla melko vilkasta. Kuvassa keskimmäisenä näyttäisi olevan Hämeenlinnan höyrylaiva oy:n omistama Hämeenlinna-laiva, joka oli rakennettu vuonna 1925 Tampereella. Hämeenlinna oli suurin kaupungin laivarekisteriin merkitty alus, peräti 28 metriä pitkä. Tämä "Hämeenlinnan ylpeys laivaliikenteen alalla" liikennöi Hämeenlinna–Pälkäne–Aitoo-reitillä vuosina 1925–1929. Paikallinen höyrylaivaosakeyhtiö omisti lisäksi pienemmät Laine- ja Roine-nimiset höyryveneet, jotka liikennöivät Lahdentaan ja Hauhon reiteillä. Yksityshenkilöiden omistamat pienet höyryveneet, mm. Puisto, Nopea ja Kisaveikko, kuljettivat matkustajia kaupungin lähistölle, Aulangon ja Kaupunginpuiston laitureille, jopa Mierolaan asti. Laivaliikenne hiljeni, kun matkustajat siirtyivät 1930-luvulle tultaessa käyttämään puolta nopeampia linja-autoyhteyksiä, ja Vanajaveden höyrylaivat myytiin tai romutettiin.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Rante, rinti ja raappahousut : Pyhäjoen kielellä
sanakirjat
murteet
Pyhäjoki (kunta)
Luokkanen, Marjo
Pyhäjoen kunta
Lahnaoja, Heikki
Keitele
valokuvat
asuinrakennukset
1800-luku
Räsälä. Keitele, Hamula. Päärakennus rakennettu ainakin kahdessa vaiheessa. Kamaripäädyn ikää ei varmuudella tiedetä, mutta sen arvellaan ajoittuvan 1800-luvun puolelle.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
aitat
Rasila. Keitele, Sulkavanjärvi. Kaksikerroksinen aittarakennus ns. vilja-aitta.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä julkaistu murrepakina, päiväystä ei tunneta
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
hevonen
1970-luku
Paananen, Wellamo
Ratsastuskurssilaiset ohjaajineen ja ratsuineen Keiteleen Vuonamon Aholan pellolla. Ratsastusleirin oli järjestänyt 4H- yhdistys. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 31.7.1975.
Paananen, Vellamo
Ratsumestari Kallio rovastin hovissa Kolkanniemen pappilassa
Hakkarainen,Esa
Henkilövalokuvaus
ratsuväki
vaatteet
hatut
miekkailu
Valokuvaamo Waalijoki on ikuistanut tämän ratsumiehen. Kuvassa on Lauri Salmi noin vuodelta 1932 Uroin talosta Pukkilan Torpista. Hänellä on yllään ratsumiehen varustus ja kuvaan on nostettu näkyviin myös miekka.
Raisio
1980-luku
yhtyeet
Rattlers on yksi maineikkaimmista raisiolaisbändeistä. Vuonna 1980 yhtye oli mukana muun muassa Oulussa järjestetyissä rockin SM-kisoissa.
Raision kirjasto
museoesineet
Honkajoki
Raudat (4_202 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 202. Valmistettu raudasta. Muodoltaan kehämäinen. Laukaisumekanismi, jolla eläin jää jalastaan tai päästään loukkuun kahden rautakaaren väliin. Ansaosa on hammastettu.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Rauha ja Heikki Nuutinen poikansa Erkin kanssa 1972
perheenjäsenet
Rauha Dagmar o.s Kovanen ja Heikki Nuutinen sekä heidän kaksospojistaan toinen Erkki. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.3.1972.
Kangasniemi,
paikalllishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kangasniemen kansalaisopiston kurssin, Tunne kotikyläsi - tallenna tieto, kokoomateos Rauhajärven Läsäkosken alueelta. Julkaisu sisältää kuvia ja tietoa alueen asutuksesta, kulkureiteistä, työstä, palveluista ja harrastuselämästä.
Kangasniemen kansalaisopiston Tunne kotikyläsi - Tallenna tieto -kurssi
Kangasniemen kunnankirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 11.1.1964 julkaistu murrepakina.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2000
Laitila, Simo
postikortit
pihat
sisäpihat
Rauhankatu 12
1917
1910-luku
Rauhankatu 12:ssa sijaitsevan yksikerroksisen puutalon tarkkaa rakennusvuotta ei tiedetä. On mahdollista, että talo on pystytetty uudelleen vuoden 1832 tulipalon jälkeen. Lasimestari Lars Åström oli saanut tontin haltuunsa vuonna 1806. Sen jälkeen omistajia oli useita, kunnes vuonna 1919 Hämeen Sanomat hankki tontin omistukseensa. Rauhankadun puoleisessa rakennuksessa toimi kirjapaino. Toimitus ja konttori sijaitsivat samalla tontilla Hallituskadun puoleisessa matalassa puurakennuksessa, ns. "pilvenpiirtäjässä". Talon seuraava omistaja 1920-luvun lopulta lähtien oli Hämeenlinnan raittiusseura, ja myös monet muut yhdistykset käyttivät taloa tuohon aikaan. Päiväkotitoiminta Rauhankadulla alkoi vuonna 1966 aluksi Mannerheimin lastensuojeluliiton hoitamana. Vuodesta 1978 päiväkoti on ollut kaupungin vastuulla. Talokin on ollut kaupungin omistuksessa vuodesta 1976. Rakennusta on korotettu ja jatkettu eteläpäästä 1930-luvulla.
Somero
rakennukset
1920-luvulla pystytetty asuin- ja liikerakennus tunnetaan myös Valtaharjun talona siinä sijainneen liiketilan mukaan.
rakentaminen
Rauhanmäen maisemia. Vasemmalle kohoamassa seuratalon edustalle Kari Konttisen omakotitalo ja Esko Toivasen omakotitalo. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 29.7.1971.
Rauhanmäellä oleva rivitalo on ehtinyt harjakorkeuteen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 16.9.1971.
Joensuu
järjestöt
rauhanliikkeet
Pohjois-Karjalan taksvärkkitoimikunta
Joensuun musiikkiopisto
Rauhanpuolustajat Pohjois-Karjalan piiri
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on vaalea vanerikotelo, jonka sisällä valokuvateos Rauhoitettu alue = Espace intime sekä CD-levy Ruutinkoski (kosken kohinaa). Numeroitu kpl (6/10).
Jämsä, Martti
Rikhardinkadun kirjaston taiteilijakirjakokoelma
Hinkka, Jorma
Hannula, Erja
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Valokuvien aiheena on rantalehto ja oksien siluetti valoa vasten. Painettu 500 numeroitua kappaletta.
Rikhardinkadun kirjasto
RAUMA : Idylliä ja tehokkuutta 1875-2000
Rauma
paikallishistoriat
kaupunkihistoria
Heino, Ulla
Rauman kaupunki
Rauman ja Itä-Suomen seminaarien juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
konsertit
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarien Towerikunnan Juhlailta Sankariwainajien muistotaulun hywäksi Raumanlinnan juhlasalissa.
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarin Towerikunnan Juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaarien toverikunta
musiikki
Lähteenoja, Aina
Sauramo, Matti
Kivikoski, Ella
Rauman kaupungin historia I vuoteen 1641
Högman, Volter
Rauman maalaiskunta
Lappi (kunta)
Virkkala, Kalevi
Papunen, Pentti
Rauman seudun historiatoimikunta
Hinnerjoki
tiet
Rauman- ja Ohikulkutien eritasoristeyksen vihkiäisiä vietettiin 5.10.1977. Kuvassa etualalla oik. kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Rauno Saari, valtuuston varapuheenjohtaja Jyrki Siura, kaupunginjohtaja Samuli Porsanger, valtuuston varapuheenjohtaja Claus Henricks, maaherra Paavo Aitio ja kaupunginhallituksen puheenjohtaja Rauno Rantanen.
Lehtonen, Kalevi
1960-luku
risteykset
Hyvillä kulkuyhteyksillä on ollut vaikutuksensa Raision nopeaan kasvuun, sillä tänne on ollut helppo tulla mistä päin tahansa. Ongelmana olivat kuitenkin Raision risteykset, jotka olivat maankuuluja vaarallisuudestaan. Kuvassa Rauman- ja Ohikulkutien risteys ennen ylikulkusillan valmistumista vuonna 1977.
historia
Tammivaara, A. B.
Helsingfors : Frenckellska tryckeri aktiebolaget ; 1945
tukkukauppa
partihandel
vähittäiskauppa
minuthandel
rautakaupat
järnhandlar
rakennustarvikkeet
byggnadsvaror
Vaasa
Vasa
Hovioikeudenpuistikko
Hovrättsesplanaden
1900-luku
1900-talet
yritykset
företag
Rautatavarain, rakennustarpeiden, värien y.m. tukku- ja vähittäiskauppa. Waasa Yhtiö perustettiin 4.6.1910. Parti- och minuthandel med järnvaror, byggnadsmaterial, färger m.m. Wasa. Bolaget stiftades den 4 juni 1910.
Suomen kauppa, meriliike ja teollisuus
Finlands handel, sjöfart och industri
fin
swe
fasismi
skenaariot
tulevaisuus
yhteiskuntakehitys
yhteiskuntakuvaus
London, Jack
Kirjastot.fi
Rautapyöräinen puukaasuttimella varustettu Major
traktorit
Kuvan rautapyöräinen puukaasuttimella varustettu Major oli paikkakunnalla ensimmäisiä koneita, joka korvasi hevosen. Aarne Saastamoinen ajamassa Sulkavanjärven Hyvölän traktoria. Kuva Lea-Liisa Saastamoinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Huittinen -- Lauttakylä
sillat
Runo Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1986
M. H.
elämys
junamatkailu
kokemukset
matkat
modernisaatio
rautatiet
yhteiskunnallinen muutos
Aho, Juhani
Rautatie Lahdesta Heinolan kautta Jyväskylään
66.609 RAU
suunnitelmat
Lahti
Heinola
Jyväskylä
Ratasuunnitelma rautatien rakentamiseksi Lahdesta Jyväskylään vuodelta 1912
[Lahden kaupunki]
Uusikaupunki
liikenne
raideliikenne
meriliikenne
Uudenkaupungin valtuusto, Uudenkaupungin laivanpäällikköyhdistys