Joensuu
henkilöt
kirjanmerkit
Hällström, Emilia
evankelis-luterilainen kirkko
tapahtumat
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen pienpainate löytyi Emilialle kuuluneen Koraali-virsikirjan (1896) välistä. Kirjasta löytyy Emilian nimi ja päiväys 21.3.1898. Kirjasta on digitoitu vain kansi sekä nimiösivut. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät kaupungissa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi Joensuun valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Joensuun NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Jns:n seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Karjalan Sivistysseuran toiminta 9/4 1919-9/4 1920 : vuosikertomus
Karjala
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
toimintakertomukset
historia
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on yli satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Wienan Karjalaisten Liitto ja sen seuraaja Karjalan Sivistysseura ovat toiminnassaan keskittyneet Vienan, Aunuksen ja Raja-Karjalan kielen ja kulttuurin vaalimisen sekä sivistystyön tukemiseen. Rajojen uudelleen järjestämiseen tai muihin valtakuntien välisiin poliittisiin kysymyksiin ei seura ole kantaa ottanut. Poikkeuksena tästä linjasta olivat vuosien 1917–18 levottomat ajat, jolloin karjalaiset muiden Venäjän vähemmistökansojen tavoin hakivat selvyyttä kansalliseen asemaansa. Karjalan Sivistysseura toimii edelleen ja julkaisee mm. Karjalan Heimo -lehteä. Lähde: Järjestön kotisivu http://www.karjalansivistysseura.fi/
Mitro, B. ja Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1913-1914
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
koulurakennukset
Alopaeus, J. M.
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1913-1914 sisältää ensimmäinen lukuvuoden uudessa koulurakennuksessa. Julkaisu sisältää myös selostuksen vihkiäisjuhlasta sekä lyhennelmän koulun rehtorin Thilda Beyrathin juhlapuheesta, joka käsitteli tyttökoulun historiaa. Kertomus sisältää myös henkilöhistoriaa tyttökoulun monivuotisesta opettajasta J. M. Alopaeuksesta, joka kuoli vuonna 1913. Lopussa on A. Salmelan kirjoittama vihkiäisjuhlassa esitetty juhlaruno Kodin kunniaksi sekä luettelo kouluneuvoston jäsenistä ja opettajista ja oppilasmääristä 1865-1913.
Beyrath, Thilda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (3)
konsertit
musiikki
kuorot
käsiohjelmat
Joensuun mieslaulajat
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. 27.4.1973 konserttia johti Pentti Keinonen. Konsertissa esiintyivät Osmo Kaasinen, Aimo Leppänen ja Kari Sirén.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Kutsu : Suomalaisen puolueen illallinen 1909
politiikka
puolueet
Suomalainen puolue (myös vanhasuomalaiset, "suomettarelaiset") oli yksi Suomen pääpuolueista autonomian aikana. Puolueen oppi-isä oli kansallisfilosofi J. V. Snellman (1806–1881). Fennomanian pohjalta syntyneen puolueen ideologisena perustana olivat sosiaalireformismi ja konservatiivisuus sekä suomenmielisyys ja yhtenäisen kansakunnan luominen. Suomalainen puolue syntyi kieliriidan myötä 1860– ja 1870-luvuilla. Puolue lakkasi toimimasta vuoden 1918 lopulla sen jäsenten siirryttyä pääasiassa kokoomuspuolueeseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun Kirjapaino osakeyhtiö
Käsiohjelma Jorma Huttusen konserttiin. Säestää Antti Aarnela.
Rauman ja Itä-Suomen Seminaarin Towerikunnan Juhlailta 1946
Itä-Suomen seminaari
Itä-Suomen seminaarien toverikunta
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
Pohjois-Karjala
Lieksa
raittius
museot
Pielisen museo
Lieksa-Pielisjärvi-seura
Lieksan opaskerho ry
Lieksan Matkailu Oy
juhlavuodet
juhlat
kutsukortit
Ilosaari
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1920-1921
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Lukuvuonna 1920-1921 Joensuun suomalainen tyttökoulu toimi kuusiluokkaisena, kun se aiemmin oli ollut viisiluokkainen.
Käyntikortti : apteekkari Hugo Olsoni (1)
nimikortit
Hugo Ferdinand Olsoni (1857—1936) oli joensuulainen apteekkari. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Anders Olsoni ja Evelina Olsoni. Hugo opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi, farmaseutiksi ja proviisoriksi. Hän peri isänsä apteekin toimien apteekkarina vuosina 1892—1922. Hugo avioitui Lydia Suihkon kanssa vuonna 1885 ja tämän kuoleman jälkeen Lydian pikkusisaren Sanna Suihkon kanssa. Apteekkari Olsonin puutaloa voi peruskorjattuna ihailla Joensuussa osoitteessa Malmikatu 1.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä Joensuussa. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi Joensuun valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Joensuun NNKY:ssä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Emilia oli myös vahvasti mukana Nuorisokirjasto-seuran toiminnassa. Emilian nimi löytyy arvatenkin Emilian itsensä kirjoittamana useista maakuntakirjaston kokoelmiin päätyneistä kirjoista. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Käsiala on huomattavan pientä ja siistiä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun kauppakoulu ja kauppa-apulaiskoulu 1916-1917
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun kahdeksannelta toimikaudelta 1916-1917. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1924-1925
koulut
Joensuun lyseo
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1924-1925.
Wirtamo, K.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Hautajaiskutsu : Frithiof Napoleon Neppenström
kauppiaat
hautajaiset
Kutsu kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Kutsu kauppakoulun toverikunnan konventtiin 1924
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Saarinen-kansio II
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1929-1930
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1929-1930.
Elo, Efraim
Joensuun suomalainen tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1918-1919
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodesta 1918-1919 sisältää myös A. Salmelan sepittämän runon, joka annettiin valtionhoitaja C. G. Mannerheimille hänen vieraillessaan Joensuun tyttökoulussa 5.2.1919.
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lysein vaikutuksesta lukuvuotena 1882-1883
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1882-1883. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on kirjoitus: Tietoja Kuopion tienoista vuodesta 1627 alkain / koonnut J. M. Salenius, 1-29 sivua.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1934
Savo
työlaitokset
1930-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1934.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.5805 SAV
Joensuun kaupunginvaltuuston esityslista 28.1.1949
kaupunginvaltuustot
kokoukset
Joensuun kaupunginvaltuuston varsinainen kokous istuntohuoneessa kaupungintalossa perjantaina 28 p:nä tammikuuta 1949 klo 19. Kokouksen esityslistalla oli mm. poliisilaitoksen määrärahat, Savon Työlaitoksen edustajan vaali, kunnallisvero ja sähkölaitoksen tariffi.
Rantalan koulu
joulu
Kertomus Wiipurin läänin maanviljelysseuran vaikutuksesta vuonna 1893
maatalous
maanviljely
maatalousjärjestöt
Viipurin läänin maanviljelysseura
Viipurin läänin maanviljelysseuran vuosikertomus vuodelta 1893 on seuran 43. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.05 KER
Käsiohjelma : Valkonauhaliiton konferenssi 1914
kasvatus
Valkonauhaliitto
naiset
Kristillis-yhteiskunnallinen, ehkäisevää päihdetyötä tekevä naisjärjestö World´s Woman´s Christian Temperance Union (WWCTU), syntyi Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Suomeen se rantautui 1905, jolloin perustettiin Valkonauhaliitto raittiuden, siveellisyyden, naisten oikeuksien, nuorisokasvatuksen ja rauhantyön edistämiseksi. Liiton tunnukseksi otettiin Jumalalle, kodille ja isänmaalle ja tunnusmerkiksi emalista valmistettu valkoinen nauharuusuke.
Joensuun kirjapaino O.Y.
pankit
käsityöläiset
vaatturit
Koponen, Edvard
Edvard Koponen oli joensuulainen räätäli. Hän jatkoi isänsä Abel Koposen jalanjäljissä ja opissa räätälinuralla. Koponen sai mestarikirjansa Helsingin kaupungin Käsityö- ja Tehdasyhdistykseltä. Hän johti isänsä liikettä vuosina 1901-1908.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Kutsu : Maria Poljakoff ja Agafon Moldakoff
Lähtelä
häät
Kutsu Maria Poljakoffin ja Agafon Moldakoffin vihkiäisiin Lähtelälle. Lähtelä oli iso puuhuvila Joensuun Linnunlahdella. Se toimi myöhemmin myös lastenkotina.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Lahdenpohja
Jaakkima
Kurkijoki
Uukuniemi
matkailu
luostarit
Valamo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 LAH
Suomen matkailijayhdistyksen Lahdenpohjan paikallisosasto
Konserttiohjelma : Joensuun Mieslaulajat (1)
Joensuun Mieskuoro sai alkunsa vuonna 1908 perustetun Joensuun Musiikkiyhdistyksen suojissa. Nykyinen Joensuun Mieslaulajat ry. laskee perustamisajankohdakseen vuoden 1911, jolloin Musiikkiyhdistyksen kuoro alkoi pitää säännöllisiä harjoituksiaan. Kuoron toiminta on jatkunut eri syistä katkonaisena, mutta se on aina herätelty uudelleen henkiin. Vuoden 1957 konserttia johti Ilmari Harju.
Helsinki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Kertomus Joensuun Työväenyhdistyksen kymmenvuotisesta vaikutuksesta
järjestöt
työväenyhdistykset
perustaminen
säännöt
Joensuun Työväenyhdistys
Kertomus Joensuun Työväenyhdistyksen toiminnasta 10 vuoden ajalta. Työväenyhdistys perustettiin Joensuuhun vuonna 1888. Silloin hyväksyttiin myös yhdistyksen säännöt, jotka sisältyvät julkaisuun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 32.182
Lehtinen, Matti
Koskimies, Pentti
Oopperalaulaja Matti Lehtistä säesti Pentti Koskimies.
Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikirja 1933 : 38:s työkausi
Pyhäselkä
Niittylahti
kansanopistot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Vuosikirja sisältää Pohjois-Karjalan Kansanopiston vuosikertomuksen työkaudelta 1932-1933.
Tuominen, Olli (toimittaja)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Kutsu : Kotien kätköistä -näyttelyn avajaiset
käsityöt
avajaiset
näyttelyt
Kutsu Kotien kätköistä -näyttelyn avajaisiin. Näyttely oli osa Joensuun kaupungin 100-vuotisjuhlan tapahtumia. Ohjelmasta löytyy sellaisia esiintyjänimiä, kuten kansanedustaja Vieno Sivonen, johtaja Viki Hukkanen, rehtori Hulda Kontturi, kannelniekka Veta Airio, kirjastonhoitaja Katri Kokkonen, tarkastaja Kaj Nuorivaara ja Rautatieläisten kuoro
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1923 kaupunki vietti 75-vuotisjuhlaansa.
Joensuun Talonomistajainyhdistyksen säännöt
rakennukset
Joensuun talonomistajainyhdistyksen säännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Cederberg, Helmi
Kutsu Helmi Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kutsu : Sigrid Ryynänen ja P. Nevalainen
Kutsu Sigrid Ryynäsen ja P. Nevalaisen vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
asevelvollisuus
kutsunnat
kansalaissota
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Kutsu : Aili Wickstrand ja Wille Tuhkanen
Juuka
Kutsu postinhoitajatar Aili Wickstrandin ja Wille Tuhkasen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Peltolan koulu
Joensuun kaupungin valtuusmiesten työjärjestys ja sihteerin ohjesääntö
luottamusmiehet
kaupunginvaltuutetut
valtuustot
Valtuusmiesten työjärjestyksessä vuodelta 1915 on ohjeita kokouksista ja asioiden käsittelystä sekä valiokunnista. Julkaisuun sisältyy myös valtuusmiesten sihteerin ohjesääntö. Kunnanvaltuusmiehet olivat kunnanvaltuutettujen edeltäjiä ja he kokoontuivat kuntakokouksissa, joka oli kunnanvaltuuston edeltäjä.
Alkutyö Karjalan heimouden herättämiseksi
kotiseututyö
toiminta
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
kirjeet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1899-1900
Joensuun klassillinen lyseo
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1899-1900. Julkaisun lopussa on Walter J. Snellmanin kirjoitus: Latinasta suomenkieleen, 1-16 sivua.
Kirjapaino-osakeyhtiö
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1914
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1914. Nimi oli aikaisemmin Pohjois-Karjalan Hevosjalostusyhdistysten liitto. Vuonna 1914 liittoon kuului 13 yhdistystä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kevättervehdys : runo Pohjois-Karjalan kansanopistojuhlassa
runot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Rahaa tarvittiin kuitenkin edelleen toiminnan kehittämiseen. Järjestettiin erilaisia tilaisuuksia ja kansanjuhlia varojen keräämiseksi. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Rahoituksen edistämiseksi päätettiin järjestää suuret laulujuhlat Joensuun Ilosaaressa. Tahvo Könösen idea toteutettiin, ja kansanopistojuhlat pidettiin 22.-23.6.1897. Hän kirjoitti tilaisuuteen juhlarunon nimimerkillä Teppo K., jota nimimerkkiä hän käytti. Tahvo Könönen (1864-1922) toimi Karjalattaren päätoimittajana 1890–1893. Hän erosi tehtävästä linjaerimielisyyksien vuoksi ja oli sitten perustamassa Pohjois-Karjala -lehteä. Könönen palasi Karjalattaren päätoimittajaksi uudelleen 1907 ja jatkoi siinä tehtävässä aina vuoteen 1916 saakka. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähteet: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995 Wikipedia
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1934-9.4.1935 : (Vienan Karjalaisten Liiton toiminnan alusta lukien 29:s)