Rautatie Tampereelta Kangasalan kautta Lahteen
66.609 RAU
rautatiet
suunnitelmat
historia
Tampere
Lahti
Kannattavaisuuslaskelma Kangasalan ja Lahden välistä rautatietä varten = Räntäbilitetsberäkning för en järnväg emellan Kangasala och Lahti stationer
asemarakennukset
rautatieasemat
tulipalot
Suomen sisällissota
Hämeenlinna
1910-luku
1918
Sisällissodan loppuvaiheessa Hämeenlinnan vuonna 1862 rakennettu asemarakennus paloi pahoin ammusvaunun räjähtäessä kaupungin valtauksen yhteydessä 26.4.1918. Saksalaisten joukkojen ampuma tykistökranaatti osui ratapihalla seisseeseen punaisten ammusjunaan, joka räjähtäessään sytytti asemarakennuksen tuleen. Myös monta aseman takana sijainnutta asuinrakennusta syttyi palamaan ja tuhoutui täysin, mm. Höglundin rautatievirkamiesveljesten omistama talo.
Hämeenlinnan vuonna 1862 valmistunut rautatieasema oli komea punatiilinen rakennus. Aikakauden tavan mukaan eri luokkien matkustajille oli rakennuksessa erilliset odotustilat. Oikeassa reunassa näkyy tavara-aseman päätyä ja aseman edessä levittäytyy laaja, luonnonkivillä päällystetty asema-aukio. Rautatieasema oli vilkas läpikulkupaikka, jossa otettiin vastaan myös kaupunkiin saapuvat arvovieraat, aina keisari Aleksanteri II:n vierailusta lähtien vuonna 1863. Järjestyksenvalvonnasta asemalla vastasi välillä rautatiehallitus, välillä poliisi. Vuosina 1910–1919 rautatieaseman järjestyksenpito oli Hämeenlinnan poliisilaitoksen vastuulla. Asemalla päivysti useimmiten yksi poliisi, mutta sinne saapui myös esim. vankikuljetuksia, joiden valvonta saattoi vaatia useammankin poliisin läsnäoloa. Rautatieasema sijaitsi vuoteen 1915 saakka Hämeenlinnan maalaiskunnan alueella.
1890-luku
Suomen ensimmäinen rautatieosuus avattiin vuonna 1862 Helsingin ja Hämeenlinnan välille. Hämeen lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt suunnitteli tämän rataosuuden asemarakennukset, myös Hämeenlinnan punatiilisen aseman. Suomessa ei ollut aiempaa kokemusta asemarakennuksista, joten Edelfelt otti suunnittelutyöhönsä vaikutteita mm. sveitsiläistyylistä, huvilatyylistä ja uusgotiikasta. Asemarakennuksen arkkitehtuurille oli tunnusomaista monimuotoisuus ja epäsymmetria. Rakennuskorkeus vaihteli eri osissa, ja korkeimmalle nousi rakennuksen eteläpäädyssä oleva torni. Ikkunat olivat pyörökaari-ikkunoita, joiden koko ja muoto vaihteli eri kerrosten kohdalla. Lisäksi ratapihan puolella oli koko rakennuksen mittainen puinen laiturikatos. Hämeenlinnan vanha asemarakennus tuhoutui sisällissodassa 26. huhtikuuta 1918.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna - Tavastehus : A. Alopaeus.
A. Alopaeus
sillat
Rautatiesilta
1930-luku
Ensimmäinen rautatiesilta Vanajaveden yli rakennettiin 1870-luvulla, kun rataa jatkettiin Hämeenlinnasta Tampereen suuntaan. Ensimmäinen silta vaurioitui sisällissodassa. Kuvassa näkyvä uusi kaarisilta valmistui 1920-luvun alussa. Rautatiesiltaa levennettiin toisella samanlaisella kaarisillalla vuonna 1960, kun toinen raidepari Tampereen suuntaan rakennettiin.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
kylät
maisema
kansakoulu
1920-luku
pikkulotat
Rautilan naisia Salmi-laivan peräkannella
höyrylaivat
sahalaitokset
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja ja muodoltaan kansio. Sivuilla valokopioita futuristisista piirroksista, jotka liittyvät runopalindromeihin. Alkuperäiset runot ja piirrokset 1920-luvulta. Kansinimeke ja teksti venäjäksi ja osittain englanniksi. Numeroitu kpl (1/50).
Hlebnikova, Vera
Rikhardinkadun kirjasto
Miturits, Pjotr
Hlebnikov, Velimir
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. 94 numeroimatonta kuvasivua.
Merikallio, Nina
Wright, Timo
Keto, Piia
Tuukka Rantala
Realistinen kirjallisuus
kirjallisuus
realismi
käsikirjoitukset
esitelmät
Ilmeisesti esitelmän käsikirjoitus. Minna Canth piti aiheesta esitelmän Kuopion Suomalaisessa seurassa 8.10.1890.
Minna Canth
Savo-Karjalassa 1890 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus. Kirjoitus oli vastaus samassa lehdessä 17.10.1890 julkaistuun nimimerkki K:n kirjoitukseen "Realistisesta kirjallisuudesta", jossa oli ulkomuistista poleemisesti selostettu Minna Canthin Kuopion Suomalaisessa seurassa 8.10.1890 pitämää esitelmää. Keskustelu jatkui seuraavissa numeroissa.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
henkilöt
rakennukset
Piippo, Reeta
Piippo, Jussi
Piippola
Reeta ja Jussi "Hota-Leenan poika" Piippo. Takana oleva rakennus on Suolasaari, joka purettiin 1950-luvulla.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Referaatteja Ella Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
kirjeet
tiivistelmät
Ella Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 1 päiväämätön, 27.1.1893, 18.2.1893, 9.9.1893, 15.3.1894. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
Referaatteja K.A. Tavaststjernan kirjeistä Minna Canthille
Karl August Tavaststjerna
Referoidut kirjeet: 2.9 1892, 10.9.1892, 30.9.1892, 23.10.1892, 9.11.1892, 20.12.1892, 7.2.1893, 30.3.1893, 15.3.1894 ja pieni kirjelappunen, joka on päivätty Kuopiossa kesällä 1892. Referaattien kirjoittajaa ei tiedetä.
Teos on taiteilijakirja. "On October 5, 2007, Kristin Lucas became the most current version of herself when she succeeded in legally changing her name from Kristin Sue Lucas to Kristin Sue Lucas in a Superior Court of California courtroom. On the name change petition, she wrote "Refresh" as the reason for the change".
Lucas, Kristin
McKay, Joe
Parnes, Laura
rehtorit
koulut
haastattelut
Laukaa
Mäkelä, Tiina
Keuruun kaupunginkirjasto
Keitele
valokuvat
maanviljelijät
1970-luku
Paananen, Wellamo
Pyörien päällä liikkuva rehutehdas Osuuskaupan kutsumana esittäytyi rehumestari Pentti Sajalan (vas.) ja osastonhoitaja Vilho Mikkosen toimesta. Rehumestaria katsomassa maanviljelijä Sauli Huikari, maanviljelijä Kalle Paananen sekä hänen Jari-poikansa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.9.1975.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
äänestäminen
Reijo Myyryläinen ensimmäistä kertaa äänestämässä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.3.1970.
traktorit
maatalouskoneet
miehet
peltoala
pellot
maanmuokkaus
Kuvassa Reino Perttilä ajaa John Deere-traktoriaan. Kuva otettu 1940-luvulla.
Pukkilan kunnankirjasto
Haapanen, Olli
kirkot
kirkkorakennukset
kivikirkot
keskiaika
Rengon kirkko
Renko
Rengon Pyhän Jaakon harmaakivikirkko on rakennettu 1400-luvun loppuvuosikymmenillä. Sen erikoisuutena Suomen keskiaikaisten kirkkojen joukossa on harvinainen kahdeksankulmainen pohja. Apostoli Jaakobille omistettu Rengon kirkko oli tunnettu pyhiinvaelluskohde jo keskiajalla.
rakennuspiirustus
kunnalliskodit
köyhäinhoito
hoitolaitokset
korjausrakentaminen
Vuoden 1923 alusta voimaan tullut uusi köyhäinhoitolaki uudisti merkittävästi kuntien köyhäinhoitoa. Uusi laki velvoitti mm. rakentamaan kunnalliskoteja. Rengossa kunnalliskotia hankittiin ensi alkuun yhdessä naapurikuntien kanssa, mutta päädyttiin lopulta kuitenkin oman laitoksen rakentamisen kannalle. Kunnalliskodin tontti ostettiin vuonna 1925, ja kunnanvaltuusto hyväksyi uuden kunnalliskodin piirustukset alkuvuodesta 1927. Rakennusurakka annettiin Kalle Ihamäelle, ja vielä kesken rakentamisen taloon päätettiin mm. asentaa keskuslämmitys. Rakennus valmistui syksyllä 1929. Loppuvuosi kului kunnalliskodin kalustamiseen: hankittiin mm. rautaiset sängyt, mutta pöydät ja tuolit teetettiin oman kylän puusepillä, "sillä toivottiin ne tulevan vahvemmat kuin tehtaassa tehdyt". Vihkiäisiä päästiin viettämään 26. tammikuuta 1930, ja kunnalliskodin ensimmäisenä johtajattarena aloitti peräti yhdentoista hakijan joukosta valituksi tullut Hilma Viinanen. Päärakennuksessa tehtiin vuonna 1938 korjauksia, joihin digitoitu rakennuspiirustus liittyy.
Hämeen läänin maanviljelysseuran rakennustoimisto
Rengon seurakunnan hautausmaan hautakirjoitukset ja muistomerkit vuonna 1931
hautausmaat
haudat
hautamuistomerkit
Kustaa Viljami Elovaara toimi Rengon seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1929–1946. Hän laati vuonna 1931 numerojärjestyksessä etenevän luettelon seurakuntansa hautausmaan muistomerkeistä ja niissä olevista muistolauseista. "Kunnioitus menneitä polvia kohtaan, hellien verisiteiden vaaliminen ja kalmistojen synnyttämä hartaudellinen hiljentyminen" innoittivat kirkkoherraa luettelon laatimisessa. Kaikki numeroidut hautapaikat on julkaisussa käyty läpi nimettömistä puuristeistä pitäjän merkkihenkilöiden muistomerkkeihin. Kirjassa on myös joitakin kuvia ja lopussa vielä aakkosellinen nimihakemisto. Varsinkin 1800-luvulla, mutta joskus vielä 1900-luvun alkupuolellakin hautakiveen tai ristiin oli tapana kirjoittaa lyhyt muistolause. Liikuttavimpia näistä ovat pienten lasten hautakirjoitukset, kuten tämä puolivuotiaana kuolleen Anni-tytön rautapeltiseen muistomerkkiin kaiverrettu teksti: "Nyt ompi Anni poissa hän muutti Taivaaseen, siel ilon asunnoissa on Anni pienoinen."
Elovaara, K. V.
Julkaistu kirjana: Hämeenlinna : (Arvi A. Karisto Osakeyhtiön kirjapaino), 1931
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1996
Vainio, Kaarlo
autot
linja-autot
liikennöinti
kuljetus
Pukkilan Liikenteen vuosimallin 1934 REO-linja-auto kuvattiin Helsingissä.
REO vuosimallia 1934. Linjakilvessä lukee jo Pukkila-Porvoo-Helsinki.
Savijokiset poseeraavat REOn keulalla. Kuvassa on muun muassa Liisi Eerola (etualalla).
Repliikkejä ja muistoja Ohkolan näyttämöiltä sadan vuoden ajalta
harrastajateatterit : historia : Mäntsälä : Ohkola
harrastukset : teatteri
järjestöhistoriikit : harrastajateatterit
teatteri : historia : Mäntsälä
Mäntsälän kunnankirjasto
Laisi, Karita toim.
kyrkor
postikortit
postkort
fotografier
Mustasaari
Korsholm
Raippaluoto
Replot
1900-luku
1900-talet
9052 Import Harry Schauman's Bokhandel, Wasa Ser. C. No. 11 Brefkort (Carte Postale.) För skriftliga meddelanden För andresser Raippaluodon kirkko, Mustasaari Replot kyrka, Korsholm
Harry Schauman's Bokhandel
asuinrakennukset
Repola. Keitele, Vuonamo. Asuinrakennus ajoittuu 1900-luvun alkuun. Ns. kamaripääty lisätty 1925.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
savusaunat
Repola. Keitele, Vuonamo. Savunauna, joka ajoittuu 1910-luvulle.
Nousiainen
2010-luku
muistomerkit
pyhiinvaellus
vaellusreitit
ristit
Repolan ristin taulussa oleva teksti: "Repolan risti Pyhän Henrikin kerrotaan Satakuntaan lähtiessään määränneen, että jos hän matkalla saa surmansa, on risti pystytettävä siihen missä hänen ruumistaan vetävät härjät pysähtyvät. Vielä vuodelta 1674 on säilynyt kirkkoherra Spenseniuksen kirjallinen mainita silloin pystyssä olleesta rististä."
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Reposaari
paikallishistoriat
Pori -- Reposaari
Lähteenoja, Aina
Pulkkinen, Oskari
Hacklin, Werner
Porin kirjallinen kerho
Anteri
Ruopimapää
Luirojärvi
Snellmannin kämppä
Luttojoki
Suomujoki
Rajajooseppi
Ahvenjärven kämppä
Kiertämäpäät
Käyräniemi, Vasko
Metsästysreissuilla voi törmätä kaikenlaisiin tilaanteisiin. Reilu viisikymmentä vuotta sitten Venäjän puolella oli sattunut ilmeisesti joku onnettomuus, sillä Suomujoen varsi ja Lutto olivat täynnä poron raatoja. Reino keräsi metsästyskaverinsa kanssa korvamerkkejä reput täyteen jotta poromiehet saisivat korvauksen menehtyneistä poroista. Paluumatka kotiin järjestyi, kun lähellä olleelle savottatyömaalle saapui taksi, jonka kyydissä metsästäjät pääsivät reppuineen kylille.
Lahdenmäki, Reino Antero Noak
Vaattovaara, Merja
varuskunnat
kasarmit
reserviläiset
Hämeen 25. reservikomppania
Lammin reservikomppania
huoltolaitokset
Mainiemi
Lammi
Hämeenlinnan tarkk’ampujapataljoonan Lammille sijoitettu reservikomppania aloitti toimintansa keväällä 1883. Porkkalan kartanon omistajalta aliluutnantti Etholenilta saatiin ostaa reservikomppaniaa varten 6,8 hehtaaria maata Ormajärven rannalta. Alueen rakennustyöt kestivät parisen vuotta. Kasarmialueelle tuli miehistörakennus 350 miehelle, upseerirakennus, aliupseerirakennus, ruokailukatos keittiöineen, sairastupa ja suuri joukko erilaisia ulkorakennuksia. Lammin reservikomppania eli Hämeen 25. reservikomppania toimi Lammilla vuoteen 1899 asti, jolloin tarkka-ampujapataljoonat ja niiden reservikomppaniat lakkautettiin. Myöhemmin kasarmirakennuksissa oli mm. tilapäinen sairaala, vankisiirtola ja vuosina 1919–1923 varavankila, sen jälkeen työlaitos ja alkoholistihuoltola. Vime aikoihin asti alueella toimi Hämeen päihdehuollon kuntayhtymän ylläpitämä Mainiemen kuntoutumiskeskus, jonka toiminta päättyi 31.10.2014. Kiinteistöt myytiin vuoden 2015 lopulla. Nykyään alueella on yksityisomistuksessa oleva maa- ja matkailutila Villa Mainiemi.
Salo, Kyösti
Reserviupseerikerholla rantakalailta 1969
reserviupseerit
1960-luku
Keiteleen reserviupseerikerholla rantakalailta Vuonamon Kalliolla maanviljelijä Pentti Saastamoisen kodissa. Vieraina oli Pielaveden reserviupseerikerhon jäseniä. Kolmas vasemmalta Kallion isäntä Pentti Saastamoinen takanaan Aino-emäntä, Asko Järvinen, Tapani Tapiainen, Yrjö von Koch, Veikko Huuskonen, Eino Heikkinen, Lauri Kupias, Raimo Laulainen, Timo Saastamoinen, tuntematon ja Salme Jalovaara. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.8.1969.
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2002
Välimaa, Junno
kirjastohistoria
bibliotekshistoria
Vaasa
Vasa
1700-luku
1700-talet
1800-luku
1800-talet
Artikkeli Vaasan Lukukirjaston toimintaan osallistuneen Lovisa Charlotta Reuterholmin elämästä
Paro, Leena
fin
räsymatot
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Waahtera, Liisa
Waahtera, Mikko
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Laitila, Simo
Rieston Jaakon ennustus, kullankaivajat ja Hunajanpisaranniemi
Ivalojoki
Hunajanpisaranniemi
Sompio
Rieston, Jaakko
Törmänen, Tuomas
Niemelä, Mikko
Kyrö, Nilla
kullankaivu
ennustaminen
Rieston Jaakko oli selvännäkijä Sompiosta. Hän ennusti Tuomas Törmäselle, että tämän tuleva vaimo löytyisi hyvinkin läheltä ja olisi lappalainen. Tuomas ei ennustuksesta innostunut. Ennustus kuitenkin kävi toteen.
Tanhua, Tuomas
maatalous
Riihen puinti 9.9.1976 Ikälänkylän Etelän riihessä. Vasemmalla Hugo Hirvonen, Nestori Vesterinen ja Reino Koskinen. Pielaveden ja Keiteleen -sanomissa 16.9.1976.
sisätilat
tulisijat
Honkajoki
Riihen tulipesä (1_16 Honkajoki). Vasemmalla puolella riihen tulipesä ja muuri. Muurin päällä erinäisiä esineitä. Yläosassa näkyy nokeentuneita puurakenteita. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Riihen puinti 9.9.1976 Ikälänkylän Etelän riihessä. Vasemmalla Nestori Vesterinen, Hugo Hirvonen ja Reino Koskinen.
täysihoitolat
majoitusliikkeet
maatilat
Riihilahti
Riihilahden täysihoitola
Koivuharjun täyshihoitola
Rantaharjun täysihoitola
Porraskoski
Kuvassa on Riihilahden tilan vanha päärakennus Lammin Porraskosken kylässä. Talon vanhin osa rakennuksen keskellä on peräisin 1790-luvulta, jolloin isäntänä oli Johan Johaninpoika. Tilalla toimi täysihoitola vuosina 1935–1939. Kesävieraita majoitettiin päärakennuksen lisäksi kahdessa muussakin saman suvun isännöimässä talossa, Koivuharjussa ja Rantaharjussa. Ruokailemaan kaikki vieraat tulivat päätalon suureen saliin, rantaelämää taas vietettiin Kuohijärven hiekkarannalla Rantaharjussa. Sota-aikanakin Koivuharjussa ja Rantaharjussa majoitettiin joitakin upseeriperheitä ja myös juutalaispakolaisia. Sodan jälkeen, 1950-luvun alussa täysihoitolatoimintaa jatkoivat Hellä ja Yrjö Riihilahti Koivuharjussa ja Viljo Riihilahti Rantaharjussa. Koivuharjussa toiminta loppui vuonna 1972, mutta Rantaharjun täysihoitola toimi vielä vuoteen 1984 asti. Riihilahden tilan päärakennusta on kunnostettu useaan otteeseen, mutta ulkoasu on säilynyt näihin päiviin asti hyvin samanlaisena kuin tässä vanhassa valokuvassa. Riihilahden taloa isännöi nykyään jo seitsemäs sukupolvi Johan Johaninpojan jälkeläisiä suoraan alenevassa polvessa.