Kutsu : Antti Ryynänen ja Fanny Sofia Molander
Joensuu
häät
kutsukortit
Kutsu kansakoulunopettaja Antti Ryynäsen ja Fanny Sofia Molanderin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
henkilöt
kauppiaat
hautajaiset
Parviainen, Idor
Kutsu kauppias Idor Parviaisen hautajaisiin 6.1.1901.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Parviainen-suku
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1929-1930
Pohjois-Karjala
Laatokan Karjala
vapaa sivistystyö
kansalaisopistot
opintokerhot
järjestöt
toimintakertomukset
historia
Joensuun Keskus-Vapaaopisto
Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistys
Julkaisussa kerrotaan Pohjois-Karjalan ja Laatokan Karjalan alueella toimivan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta työvuonna 1929-1930. Joensuun vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös tietoja Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen toiminnasta vuonna 1929-1930.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 RAJ
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1931
Savo
työlaitokset
1930-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1931
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.5805 SAV
Joensuun yhteiskoulu : kertomus lukuvuodelta 1919-1920
koulut
lukiot
Joensuun yhteiskoulu
Joensuun yhteiskoulun vuosikertomus on lukukaudelta 1919-1920
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5205 JOE
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta lukuvuotena 1928-1929
Sortavala
opettajankoulutuslaitokset
Sortavalan seminaari
Karjala
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Lukuvuosi 1928-1929 oli Sortavalan seminaarin 49. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.405 KER
käsityöläiset
Viipuri
Joensuulainen räätälimestari Petter Pakarinen pestasi vuonna 1850 oppipojakseen 19-vuotiaan Abel Koposen. Rahapalkaksi sovittiin kahdesta vuodesta kuusi hopearuplaa. Koponen kävi antamassa kisällinäytteet Viipurissa ja vuokrasi 1855 Pakarisen liikkeen. Vuonna 1862 Koponen hankki Kuopiosta räätälimestarin valtakirjan. Koponen johti liikettään vuoteen 1901 saakka. Abel Koposella oli luottamustoimia monessa yhdistyksessä. Hän toimi myös kaupungin eri elimissä: kaupunginvanhimpana, kaupunginvaltuuskunnan jäsenenä, kaupunginpalvelijana, rahatoimikamarin jäsenenä, neuvosmiehenä maistraatissa, raastuvanoikeudessa ja kaupungin valitsemana paloarviomiehenä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Painokuvat
Kutsu : Julius Grönroos ja Betty Johansson
Kutsu Julius Grönroosin ja Betty Johanssonin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIAv – Sijainti: Hääkutsut
kalastus
kalastuspaikat
vesistöt
verotus
1500-luku
1600-luku
1700-luku
Kalastuksesta perittiin veroa kruunulle Pohjois-Karjalassa. Julkaisussa kerrotaan kruununkalastuksen tilanteesta 1500-, 1600- ja 1700-luvulla.
Könönen, Aulis V. A.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.62 KÖN
Suomen kalastusyhdistys
Joensuun tyttökoulu : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
tyttökoulut
Joensuun tyttökoulu
Joensuun tyttökoulun toiminta alkoi 1865 yksityisenä ja aluksi ruotsinkielisenä kouluna. Koulu siirtyi valtion haltuun ja valtionavun piiriin vuonna 1899. Lukukausimaksut alenivat ja vuonna 1904 ruotsin kieli poistui pääsyvaatimuksista. Tyttökoulu toimi eri vuokrahuoneistoissa. Vuonna 1902 alettiin etsiä tonttia omalle koulutalolle, Kaupunki luovutti koulun rakennuspaikan Pielisjoen varrelta Pötkänniemeltä vuonna 1907. Sinne rakennettiin tyttökoulun oma rakennus, jonka vihkiäisiä vietettiin 25.10.1913. Joensuun suomalaisen tyttökoulun vuosikertomus lukuvuodelta 1933-1934.
Kokkonen, Aatu
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Karjalan Sivistysseuran toimivuosi 9.4.1940-9.4.1941 : (35:s toimivuosi)
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
Karjalan Sivistysseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.105 KAR
Joensuun kauppakoulu : kertomus neljännestä toimintavuodesta 1912-1913. Kauppa-apulaiskoulu : kertomus ensimäisestä toimintavuodesta 1912-1913
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun neljänneltä toimikaudelta 1912-1913. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun ensimmäisen toimikauden vuosikertomuksen samoilta vuosilta sekä koulun historiaa.
Honkavaara, O.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
kansalaissota
propaganda
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Kirjapaino-Osakeyhtiö Maakunta
Parviainen, Elin
Kutsu Elin Parviaisen hautajaisiin 10.12.1899.
Vapaussodan päättymisen 40-vuotisjuhla : ohimarssin kartta
juhlat
Vapaussoturien huoltosäätiö
Kansalaissodan päättymisen maakunnallinen 40-vuotisjuhla järjestettiin 15.5.1958. Ohjelmassa oli mm. seppeleiden lasku ja paraati. Esiintyjälistalta löytyy seuraavia nimiä: tervehdyssanat kansanedustaja Raino Hallberg, Joensuun mieslaulajat johtajanaan Ilmari Harju ja Varuskunnan soittokunta. Paikalla olivat myös jääkärikenraalim. E. Raappana, jääkärieversti A. R. Sainio ja jääkärikenraali L. Oesch. Hartauden piti rovasti Antti Kukkonen ja puheen invalideille kapteeni Ossian Lavola. Ohimarssin lähtöpaikkana oli kauppatori. Sieltä marssi kulki reittiä Siltakatu - Kirkkokatu - Koskikatu - Rantakatu - Ilosaari.
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1886-1887
Joensuun lyseo
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1886-1887. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut Joh. Schwartzberg.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Savon työlaitoksen kertomus toiminta-ajalta 29.10.28 - 31.12.29
1920-luku
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus perustamisvuodesta 1928 vuoden 1929 loppuun.
Pohjois-Karjalan Kansanopisto ynnä Isäntä- ja Emäntäkoulu sekä Maatalouskoulu lukuvuotena 1910-11
Pyhäselkä
Niittylahti
kansanopistot
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta. Myöhemmin alettiin puuhata omaa taloa kansanopistolle. Kansanopiston uudeksi paikaksi valikoitui Niittylahti Pyhäselän rannalta ja Karjalan radan varrelta. 4.11.1902 vietettiin uuden kansanopistorakennuksen vihkiäisiä. Siitä saakka Niittylahden kansanopisto on ollut toiminnassa. Lähde: Vesa Tuominen: Pohjois-Karjalan opisto 1895-1995
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6105 POH
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton kertomus vuodelta 1917
kotieläinjalostus
kantakirja
hevonen
hevostalous
Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliitto
Vuosikertomus Pohjois-Karjalan Hevosjalostusliiton toimintavuodelta 1917. Vuonna 1917 liittoon kuului 13 yhdistystä. Puheenjohtajana toimi kauppias Eino Pakarinen Joensuusta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.405 POH
Kutsu Elin Sofia Lipposen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Walamo : opas ja kartta matkailijoita varten = a short handbook and an annexed map for travellers = ein kurzer Führer mit der Karte über die Umgegend
ortodoksinen kirkko
luostarit
Valamon luostari
Laatokka
matkaoppaat
matkailukohteet
Valamon luostari kuului 1900-luvun alussa Suomen kreikkalais-katoliseen kirkkokuntaan. Se sijaitsee saariryhmällä Laatokassa noin 40 km Sortavalasta. Sinne on voinut tehdä laivamatkoja ja tutustua luostarin elämään ja majoittua luostarin vieressä sijaitsevaan hotelliin. Matkaoppaassa on kartta luostarin saarista.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 WAL
Luostarin johtokunta
Joensuun Vapaaopisto ja Joensuun Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1926-1927
Joensuun vapaaopisto
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1926-1927 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa ja Laatokan Karjalassa. Julkaisu sisältää myös Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen säännöt.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6 JOE
Ohjesääntö Sortavalan kaupungin rahatoimikamarille
rahatoimi
säännöt
Sortavalan rahatoimikamarin ohjesäännnön on vahvistanut Keisarillisen Suomen Senaatti 20.2.1917, allekirjoittaja Karl Modeen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 OHJ
Joensuun klassillinen lyseo : kertomus lukuvuodelta 1907-1908 vuositutkintoon 30 p. toukok. 1908
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1907-1908.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Raittius- ja sosialipedagogiset kurssit 1948
raittius
kurssit
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
kirjeet
artikkelit
sanomalehdet
sahateollisuus
laivanrakennus
Petterson, Petter
rakennusmestarit
Cederbergien sukuun liittyvä kirje ja lehtileike.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
suojeluskunnat
Kutsu Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin vuosijuhlaan 1940
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
Pdf
Joensuun ymp. osuusmeijerin i.l. vuosikertomus vuodelta 1937
meijerit
osuuskunnat
Joensuun ympäristön osuusmeijeri
Joensuun ympäristön osuusmeijerin edelläkävijöinä voidaan pitää Mulossa 1896-1899 toiminutta Ollilan osakeyhtiömeijeriä ja Mulon osuusmeijeriä 1900-1901. Osuustoimintalakiin perustuva osuuskunta puolsi meijerin perustamista ja päätti 16.12.1901 kokouksessaan meijerin nimeksi Joensuun ympäristön osuusmeijeri i.l. Meijeri jatkoi toimintaansa Niinivaaralla Joensuussa uuden meijerirakennuksen valmistuttua 1904. Vuonna 1939 päätettiin rakentaa uusi meijeri, ja 1940 valmistuikin uusi rakennus Pielisensuun Sirkkalaan. Meijerin toiminta-alue laajeni vuosien kuluessa, ja tuli välttämättömäksi suunnitella keskusmeijerin laajentamista. Lisärakennus valmistui vuonna 1952. Lähde: Erhola, Aimo: Joensuun ymp. osuusmeijeri i.l. 50 vuotta. 1952 Vuosi 1937 oli meijerin 36. toimintavuosi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.7 JOE
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1916-1917
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914. Suomen saadessa itsenäisyyden vuonna 1917 Suomen Senaatti määräsi Koulutoimen Ylihallituksen laatimaan maan alkeisoppilaitoksille uuden väliaikaisen lukusuunnitelman.
Wegelius, K. A.
Kotimaisen Työn Liiton Joensuun osaston säännöt 1914
Kotimaisen työn liitto
Kotimaisen työn liitto perustettiin Tampereella vuonna 1912. Tuolloin Suomi oli Venäjän monikansalliseen imperiumiin kuuluva suuriruhtinaskunta. Kotimaisen Työn Liitto oli osa Suomen itsenäistymispyrkimystä. Liitto perustettiin kotimaisen teollisuuden edistämisviikon, Suomalaisen viikon järjestämistä varten. Liiton Joensuun paikallisosasto perustettiin vuonna 1914.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Pohjois-Karjalan kansanopiston vuosikirja lukuvuosina 1911-12 ja 1912-13
Hautajaiskutsu : Ada Johanna Fredrika Cederberg
Cederberg, Ada
Kutsu Ada Johanna Fredrika Cederbergin hautajaisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
Savon työlaitoksen toimintakertomus v. 1933
Mäntyharjulla sijainneen Savon työlaitoksen vuosikertomus vuodelta 1933.
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1902-1903
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1902-1903. Sisältää myös historiikin: Poimintoja Joensuun lyseon työkaudelta 1865-1902 / Walter J. Snellman.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER – – Historiikki myös eripainoksena: – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.53 SNE
Snellman, Walter J.
Konserttiohjelma : Joensuun musiikkiyhdistyksen mieskuoro
konsertit
musiikki
kuorot
käsiohjelmat
Joensuun musiikkiyhdistys
Joensuun musiikkiyhdistyksen kuoro
Joensuun musiikkiyhdistyksen (J.M.Y.) kuoroa johti J. Räsänen. Solistina toimi T. Lappalainen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
postikortit
Siltakatu
rakennukset
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Postikortit - Joensuu
exlibrikset
Härkönen, Iivo
opettajat
Iivo Härkönen (25.8.1882 Suistamo - 28.8.1941 Helsinki) oli kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista, ja toimi opettajana Suistamolla, Salmissa ja Helsingissä. Vuodesta 1908 Härkönen työskenteli myös toimittajana. Hän oli Karjalan Sivistysseuran sihteeri, toimistonjohtaja ja aikakauslehden toimittaja vuosina 1906–1938, Itä-Karjalan toimituskunnan osastonjohtaja ja kansliapäällikkö 1918–1922, pakolaistoimikunnan sihteeri kouluhallituksessa 1922–1924 sekä Suomen Kirjailijaliiton sihteeri 1920–1941 ja rahastonhoitaja 1924–1941. Härkönen kuului karjalaiseen runonlaulajasukuun ja hän teki runonkeruumatkoja Karjalaan ja Aunukseen vuosina 1900-1903. Hän julkaisi useita kaunokirjallisia teoksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
Kertomus Joensuun suomalaisesta klassillisesta lyseosta lukuvuotena 1893-1894
Joensuun suomalaisen klassillisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1893-1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 KER
Kutsu Johan Victor Mannelinin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Raittiusyhdistys Vesa
Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin 22.1.1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi. Raittiusyhdistyksen kantavia voimia oli joensuulainen satulaseppä Vilhelm Granskog. Yhdistyksen jäsenmaksulistasta löytyy sellaisia nimiä, kun Judin, Wahlgrén, Collan, Mononen, Koponen, Kurki, Hindikka, Karvonen, Forsberg, Sivonen, Kinnunen, Österholm, Paldan, Wänskä, Björklund, Terä, Torkkel, Thuring jne.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
juhlavuodet
urheilukilpailut
Joensuun Kataja
Joensuun Yritys
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
sähkeet
Smithin perheen osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Pääsylippu Joensuun Suomalaiseen seuraan (1)
Suomalainen seura
Björklund, Arthur
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
Tervehdys Sortavalan diakonissalaitoksesta 1920 : 20.
Sortavalan diakonissalaitos
evankelis-luterilainen kirkko
lähetystyö
Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin Sortavalaan vuonna 1905. Sen missiona oli soveltaa uusia diakoniatyömuotoja Suomen oloihin. Sortavalassa sijainnut Diakonissalaitos siirtyi vuonna 1906 Sisälähetysseuran omistukseen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.5051 TER
Suomen Sisälähetysseuran r.y. Kirjapaino
Joensuun Vapaaopisto ja Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopisto työvuonna 1924-1925
Pitkäranta
Joensuun vapaan kansansivistystyön alku ja myös Joensuun Vapaaopiston juuret olivat kansantajuisessa luento- ja kurssitoiminnassa jo 1860-luvulta lähtien. Rafael Engelberg teki aloitteen luentotoiminnan muuttamiseksi varsinaiseksi opistoksi Ylioppilaiden kansanvalistustoiminnan keskusvaliokunnan nimissä. Opiston säännöt hyväksyttiin 15.2.1920, ja opisto aloitti toimintansa Joensuussa 7.11.1920. Siitä ryhdyttiin käyttämään nimeä Joensuun Vapaaopisto. Aluksi opisto toimi sivutoimisen johtajan ja johtokunnan turvin, kunnes vuonna 1922 opistolle haettiin päätoimista johtajaa. Hakijoiden joukosta ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Olla Teräsvuori 1.9.1922 alkaen. Hän hoiti virkaa vuoden 1933 syksyyn saakka. Lähde: Erkki Kinnunen: Olla Teräsvuori 1888-1953 Julkaisussa kerrotaan paitsi Joensuun Vapaaopiston toiminnasta lukukaudelta 1924-1925 myös Pohjois-Karjalan Keskus-Vapaaopiston toiminnasta. Joensuun Vapaaopiston alaiset opintokerhot toimivat eri puolilla Pohjois-Karjalaa. Liitteet: Ilomantsin Valistustoimikunta; Kuusjärven Sivistysrahasto; Piirteitä Pitkärannan Vapaaopiston toiminnasta työkausilta 1922-23 ja 1923-24.
Nurmeksen kauppalan Kansakoulun vihkiäiset
Nurmes
Nurmeksen kauppala
kansakoulu
Keskuskansakoulu
tapahtumat
Nurmeksen Musiikkiyhdistyksen mieskuoro
JR 3:n soittokunta
Kertomus Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon waikutuksesta lukuvuotena 1879-1880
Kuopion seitsenluokkaisen ja Joensuun neliluokkaisen lyseon vuosikertomus lukuvuonna 1879-1880. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander.
Kertomus Sortavalan seminaarin toiminnasta ja vaiheista lukuvuonna 1913-1914
Vuosien 1877-1878 valtiopäivillä tehtiin kolme ehdotusta uuden suomenkielisen opettajaseminaarin perustamiseksi Sortavalaan Karjalan kansan keskelle. Jyväskylässä toimi ainoa suomenkielinen seminaari. Herman Hallonblad puolisoineen lupasi lahjoittaa Sortavalan maalaiskuntaan Kymölän kylään perustamansa kansakoulun valtiolle sillä ehdolla, että koulu muutetaan opettajaseminaariksi. Sortavalan seminaari sai valtiopäivillä tarvittavan kannatuksen ja päätös keisarin vahvistuksen. Niinpä avajaiset pidettiin 20.10.1880 Kymölässä, ja Suomen toinen suomenkielinen kansakouluseminaari aloitti toimintansa. Opettajakunta oli valittu aikaisemmin. (Lähde: Iivar Kemppinen: Sortavalan seminaarin historia.1969) Lukuvuosi 1913-1914 oli Sortavalan seminaarin 34. toimintavuosi.
pikkujoulut
vaakunat
Ilosaareen vuonna 1955 avatun Karjalantalon Pikkujoulujunassa esiintyi avajaisvuonna Niilo Tarvajärvi. Samalla pyydettiin ehdotuksia kaupungin uudeksi vaakunaksi. Uusi, Toivo Vuorelan suunnittelema vaakuna hyväksyttiin käyttöön vuonna 1957.
Ilomantsi
Pohjois-Karjalan sydäntautiyhdistys
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – ILOMANTSI