rakennukset
liikerakennukset
Pukkilan Kirkonkylän raittia. Ensimmäisen kuvan vasemmassa reunassa on Riihimäen kauppa, jossa toimi muun muassa kahvila Melba. Melbassa oli Pukkilan ensimmäinen pajatso. Riihimäen liikerakennus sijaitsi nykyisten Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä. Etualalla on Lehtisen talon kaivo. Tieltä pihaa tulossa oleva mies on Jukka Sipiläinen. Toinen kuva on otettu kirkon läheltä. Kuvassa vasemmalla on Riihimäen huvila ja oikealla vuonna 1928 palanut kauppa.
Pukkilan kunnankirjasto
myymälät
Riihimäen kauppa. Liikerakennus sijaitsi liikenteenjakajassa nykyisen Keskustien ja Veteraanitien risteyksessä (entisen Santalan huoltoaseman kohdalla). Riihimäen liikerakennuksessa toimivat ainakin kangaskauppa, jota piti Eila Aavikko, kahvila Melba sekä ruumisarkkuliike. Talossa oli myös asunto.
koulurakennukset
Riihioja
Orimattilan kaupunginkirjasto
1995
Riihitettyä ruista ja nokisia naamoja Karstulan Humpilla
Halttunen, Jussi
Keuruun kaupunginkirjasto
Riis-Knudsenin kirje Minna Canthille 26.5.1893.
Sylvi
teatteri
kirjeet
Dagmartheatrets Administration
Minna Canth
Riis-Knudsen
Kirje on kirjoitettu paperille, jonka yläreunaan on painettu teksti "Dagmartheatrets Administration". Kirjeessä käsitellään Canthin Sylvi-näytelmää.
Riis-Knudsenin kirje Minna Canthille 3.3.1893.
Kirje on kirjoitettu paperille, jonka yläreunaan on painettu teksti "Dagmartheatrets Administration". Kirjeen allekirjoituksen alle on myöhemmin lisätty lyijykynällä merkintä "Professor Riis-Knudsen".
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
ihmisarvo
vanhuus
katumus
Digitoitu dokumentti sisältää konekirjoitusliuskoilla novellin Riitakaija. Tekstissä on pieniä lyijykynäkorjauksia. Novelli käsittelee ihmisarvoa riippumatta ihmisen iästä tai fyysisestä ulkomuodosta. Tarinan minäkertoja katuu omaa tylyyttään Riitakaijan kuoleman jälkeen. Sama motiivi esiintyy romaanin Isännät ja isäntien varjot avausepisodissa Kirkkomaalla. Laajuus kolme sivua Kirjoitusaika 10.10.1934 Ilmestynyt teoksessa Lauma (Gummerus 1937). Sisältyy teokseen Kootut teokset 5 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 20.10.1967 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Keitele
valokuvat
henkilökuvat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Rikkamäen tyttäriä. Vasemmalla Aino Saastamoinen, Vieno Savolainen ja Maria Loviisa Saastamoinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.8.1968.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Ikkala, Ilta
Ringen eller den tredubbla qvinnolisten: en spansk novelle
kaunokirjallisuus
skönlitteratur
noveller
Öfversättning. 100 s. ; 19 cm. Kirja Pohjanmaan museon omistama ja kuuluu Vaasan Lukukirjaston kokoelmiin. Säilytys Vaasan kaupunginkirjastossa kirjastomuseon tiloissa. Kirjassa on Lukukirjaston köynnös-exlibris, jossa numero 587. Tiedot tekijästä saatu Libris-tietokannasta.
Müller, Johann Gottwerth
Tryckt i Stockholm 1797, hos kamereraren J. S. Ekmanson.
swe
Joensuu
kansalaissota
puheet
J. K. V. T:n julkaisu n:o 2 Rintamalle lähtijälle! Joensuun leirissä rintamalle lähtijöille 26. p. helmik. 1918 pidetty puhe.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Joensuun kirjapaino O.Y. (painopaikka)
Rintamamiesten juhlat Turun teatterissa 1938
Varsinais-Suomi
Turku
talvisota
1930-luku
Vehmaalainen Yrjö Kartio toisessa rivissä ensimmäinen vasemmalta
Rintamamiesveteraanien lipun vihkiminen 1973
liput
1970-luku
Keiteleen rintamamiesveteraaneilla on nyt yhteinen tunnus: oma lippu, jota kirkkoherra Lehmuskoski tässä vihkii. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.10.1973.
Kauppala, Heikki
Ripaus romantiikkaa ja historiaa : Väki viihtyisi kalaaseissa vaikka aamuun asti
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika . 1809
artikkelit (julkaisut)
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Särkkä, Kaisu
Uusimaa-lehdessä 8.4.1991 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Aukia, Kaisa
Mäntsälän kunnankirjasto
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1989
Jaakola, Keijo
Paimio
kirjailijat
Mauri Perkonojan kirjoittama tarina. Kopioitu alkuperäisistä konekirjoitusliuskoista ja sidotettu yhteen.
Perkonoja, Mauri
Paimion kaupungin kulttuuripalvelut
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
rippikoulu
seurakunnat
nuoret
kirkkoherrat
kanttorit
Vuonna 1934 otetussa kuvassa ovat kanttori Eino Piirola (vas.) ja rovasti W.A.Urhonen (oik.). Kuvasta tunnistettu lisäksi Pentti Lehtinen (toinen rivi, 2. vas.), Heimo Hyrylä (takarivi, 3. oik.) ja Toivo Hannula (takarivi 1. oik). Muita rippikoululaisia ovat ainakin Edit Lehtimäki, Lempi Lehto, Hely Salovaara, Eino Myllylä, Meeri Alestalo (Sairola), Irja Marttiin, Kaarina Rusila, Orvokki Berggrén, Vieno Laakso, Vera Kerttula, Irja Pyyppönen, Irja Aaltonen, Mauri Lassila, Erkki Eerola, Kauno Mäenrinta ja Edvin Pettersson.
Rippikoululaisia Pukkilan kirkon portailla n. vuonna 1938. Kuvasta tunnistettu edessä oleva kanttori Eino Piirola, alariviltä laskettuna toisella rivillä oikealla Sävy Hannula (Salmi), kolmannella rivillä vasemmalta ensimmäisenä Paula Peltonen.
kirkot
Konfirmaatio Keiteleen kirkossa. 1. rivi keskellä Riitta Keränen. 3. rivi vasemmalta toinen Pirjo Siikanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 4.6.1965.
28 rippikoululaista ja oikealla kirkkoherra Lehmuskoski. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.5.1970.
Jumalanpalveluksessa konfirmoitiin vv. 1954-55 syntyneitä rippikoululaisia 105. 53 poikaa ja 52 tyttöä. Oikealla kirkkoherra Lauri Lehmuskoski. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.6.1970.
Rippikoululaisia yhteensä 72. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 1.7.1971.
1930-luvulla otettu valokuva rippikoululaisista. Kuvassa vasemmalla kirkkoherra W.A. Urhonen ja oikealla kanttori Eino Piirola.
Lapinlahti
seurakuntaelämä
rippikoulut
henkilöt
Hirvonen, Viljam
1931
Kirkkoherra Viljam Hirvonen vasemmalla ja rippikoulutytöt Lapinlahden kirkon portailla 6.10.1931. Viljami Hirvonen toimi Lapinlahden kirkkoherrana vuosina 1930-1951.
Lapinlahden kunnankirjasto
Rippikoulululaisia Iisalmessa vuonna 1929
Iisalmi
1920-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Rippikoulutytöt auttamassa Anna Pirtolaa siivoustöissä. Vasemmalla Aili Laukkanen Tossavanlahdesta, Anna Pirtola, Anja Ikäläinen Koutajärveltä ja Anna-Liisa Jauhiainen Sulkavanjärveltä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.5.1967.
1800-luku
Riskaa 1800-luvun lopussa. Kuvaaja ei tiedossa.
asuinrakennukset
Riskaa. Keitele, Vuonamo. Päärakennuksen nuorempi osa on 1920-luvulta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
aitat
Riskaa. Keitele, Vuonamo. Yksikerroksinen vaateaitta ajoittuu 1800-luvulle.
perheenjäsenet
1890-luku
Riskaan Hermanni Jauhiainen perheineen. Vasemmalta Tyyne Kokkonen o.s. Jauhiainen, Eemil Jauhiainen Uurave Pielaveden Jylhä, isä Herman Jauhiainen, äiti Augusta o.s. Saastamoinen, tytär Augusta, myöh. Kokkonen Sundholona ja tytär Hilja Kokkonen. Herman oli Riskaan poika ja Augusta Seppälän tytär. Kuva lienee vuodelta 1897-98. Kuvan lahjoittanut Elli Jauhiainen.
runot
Kasimir Leinon runoja kokoelmasta Ristiaallokossa: Elämän kokemusta, En rakasta tyyntä, Ensi vuokko, Gladstonelle, Hengen tasavalta, Hääilta, Jos tohdit ja tahdot, Koittaa järki jäykkä olla, Mik' onpi syynä, Mustat silmät, Niin varmasti, Sunnuntaina, Suonion muistoksi, Valtion syöttiläälle.
Leino, Kasimir
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Rantila, Gideon
Laatokan Karjala
Jaakkima
ristiäiset
kutsukortit
Kutsu Anna ja Pekka Hyttisen pojan ristiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
puut
Pukkila -- Kantele
paikallishistoria
sisällissodat
Kanteleella sijainnut, ristimäntynä tunnettu puu, jonka juurelle punakaartilaiset ampuivat vuoden 1918 sisällissodan aikana Muurahaisen talon isännän Heikki Seppälän. Puu on sittemmin kaadettu. Valokuva on vuodelta 2013 ja sen on ottanut Kalle Sihlman.
Ristisaatto ortodoksisen varuskuntakirkon peruskiven laskemisen juhlassa vuonna 1898
kirkkorakennukset
ortodoksinen kirkko
Hämeenlinna
Hämeenlinnan ortodoksisen sotilaskirkon paikka oli merkitty jo Georg Wileniuksen vuonna 1868 laatimaan asemakaavaan, jonka senaatti hyväksyi vuonna 1872. Tässä kaavassa Pikkutorin keskelle oli merkitty paikka venäläiselle kirkolle, jota ympäröi puisto. Seuraavan kaavan laati lääninarkkitehti Alfred Caween 1880-luvulla, ja hän jätti kirkon paikan merkitsemättä kaavaan. Senaatti vahvisti Caweenin kaavan, mutta vaati kirkon palauttamista tontilleen. Sotilaskirkon rakentamiseen ryhdyttiin kuitenkin vasta vuosisadan loppuvuosina. Kirkon piirustukset laati alikapteeni Nikolai Schultz Donin sotilaspiirin Aleksandrovin kirkon mallia noudattaen. Pietarin sotilaspiirin esimies, insinöörieversti Karaulszikov esitteli vuonna 1895 piirustukset Pietarin sotilasneuvostolle, joka hyväksyi ne. Lopullinen vahvistus piirustuksille ja rakennussuunnitelmalle saatiin keisari Nikolai II:lta vuonna 1897, ja rakennustyöt päästiin aloittamaan seuraavana keväänä. Kirkon peruskiven siunasi arkkipiispa Antoni 10. syyskuuta 1898 tilaisuudessa, jossa oli läsnä sotilaspapistoa Hämeenlinnasta ja Helsingistä, paikallista upseeristoa ja korkea-arvoisia upseereita myös Pietarista. Paikalla oli myös kirkkokuoro ja runsaslukuinen joukko kaupunkilaisia. Ortodoksinen sotilaskirkko vihittiin käyttöön 22. lokakuuta 1900.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Roine, Risto
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Äikiä, Reino
kartanot
Kavaljeerirakennus
Karlbergin kartano
Karlberg
Aulanko
Ritarimaja, josta on käytetty myös nimityksiä Kavaljeerirakennus, Kavaljeerisiipi ja huvila, rakennettiin eversti Hugo Standertskjöldin aikana, vuonna 1890. Rakennuksen kahdeksaan vierashuoneeseen majoitettiin Karlbergin kartanon vieraita. Kavaljeerirakennuksen suunnitteli arkkitehti Waldemar Aspelin, joka oli suunnitellut myös Karlbergin kartanon päärakennuksen muutos- ja laajennustyöt. Kavaljeerirakennuksella on ollut monenlaista käyttöä everstin aikojen jälkeen. Nykyään siinä on Aulangon hotellin juhlatiloja.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg
Rites of passage : making things with mycelium
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kirjan selän lankasidos jätetty näkyviin.
A project by Collective Disaster for the 4th Berlin Britzenale. Urbaner Waldgarten Britz, Berlin 25.-27.8.2023.
Zettel, Tessa
Grandry, Pieterjan
Collective Disaster
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
lapset
tytöt
henkilövalokuvaus
keinut
Ritva (vas.) ja Anja Seppälä on kuvattu kentis Perttilän pihalla Kanteleella. Kuvausvuosi ei ole tiedossa.
Ritva Laukkanen ja Ahti Huikari Veljestuvassa.
Ihantola, Olli
Riutan torpan isäntäväistä ja heidän elämästään 1800-luvulla ja myöhemmin
Somero
Terttilä
henkilöhistoria
kotiseutumuseot
Lisäpainokset: Erip.: Someron joulu 1965.
Horila, Tapio
Somero-seura
torpat
Rakennukset vasemmalta: lätti, lato ja pihatto. Lahjoittaja: A.Hirsjärvi.
Museovirasto/Hirsjärvi 1972
1950-luku
Riutan torppa Terttilän Pälikönkulmalla ennen purkamista 13.6.1955. Kuvan lahjoittaja: Tapio Horila.
Riutan torppa Someron Terttilässä. Torppa siirrettiin Someron museon tontille vuonna 1955. Kuvan lahjoittaja: Viljo Jalava.