Pielisen varrelta : runo Joensuun kaupungin puolivuosisataisjuhlassa 29 p:nä marrask. 1898
Joensuu
juhlavuodet
juhlat
tapahtumat
runot
Joensuun kaupungin 50-vuotisjuhlat olivat 29.-30.11.1898. Joensuun lyseolla vietettiin juhlaa, jonka ohjelmassa oli mm. Tahvo Könösen nimimerkillä Teppo K. kirjoittama juhlaruno. Runon esitti K. W. Relander.
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 KÖN
henkilöt
kirjat
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus löytyy Ungdoms Postilla -kirjasta vuodelta 1882.
Juuka
hautajaiset
Kutsu Karolina Tuhkasen hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
exlibrikset
Ruutu, Onni
Ruuth, Onni
pormestarit
Onni Uljas Ruutu (11.10.1894-15.11.1972), vuoteen 1934 Ruuth, oli lakitieteen lisensiaatti ja toimi Joensuun pormestarina vuosina 1922-1964. Hänen vaimonsa Paula Ruutu toimi Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnnajohtajana vuosina 1936-1953. Exlibris on painettu leimasimella kirjan nimiölehdelle.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: SUKUHISTORIA
postikortit
Hällström, Emilia
Thilda Beyrathin kortti Emilia Hällströmille. Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Oheinen kortti on löytynyt Emilialle kuuluneen kirjan välistä. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa NNKY:n paikallisyhdistyksessä sekä paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Thilda Beyrath oli sisarusten ystävä, jonka Hällströmit ottivat siipiensä suojaan ja kotiinsa asumaan. Hänestä tuli myöhemmin NNKY:n puheenjohtaja ja tyttökoulun johtajatar.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1921-1922
koulut
Joensuun lyseo
toimintakertomukset
Joensuun suomalaisen lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1921-1922. Uutena rehtorina syyslukukauden aloitti Kaarlo Virtamo.
Wirtamo, K.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 JOE
Hautajaiskutsu : Maria Kristina Neppenström
Neppenström, Maria
Kutsu Maria Kristina Neppenströmin hautajaisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
Kutsu Suomen 61. Yleisen Raittiuskokouksen illalliselle
raittius
alkoholi
kokoukset
järjestöt
Raittiusyhdistys Wesa
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 37.6: PÄIHDEPOLITIIKKA
Joensuun Kauppakoulu ja Kauppa-apulaiskoulu 1913-1914
kauppakoulut
Joensuun kauppakoulu
Joensuun kauppa-apulaiskoulu
Joensuun kauppakoulun vuosikertomus koulun viidenneltä toimikaudelta 1913-1914. Se sisältää myös Kauppa-apulaiskoulun vuosikertomuksen samoilta vuosilta.
Ikola, Niilo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.54205 JOE
häät
kutsukortit
Kutsu Axel Alfthansin ja Berta Nysténin vihkiäisiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
rakennukset
sairaalat
historia
Esite Joensuun uudesta yleisestä sairaalasta, joka aloitti toimintansa vuonna 1896. Se sijaitsi Torikadun ja Rantakadun välissä rajoittuen Lasarettikatuun (nykyinen Sairaalakatu). Esitteessä on myös sairaalan pohjapiirustukset.
Parviainen, S. F.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 59.2209
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesääntö
lautakunnat
säännöt
metsät
metsänhoito
metsänvartijat
Joensuun kaupungin metsälautakunnan ohjesäännön allekirjoittivat vuonna 1917 Oskari Lavola ja Niilo E. Lampinen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 35: HALLINTO
Kutsu : Olga Hellstén ja Arthur Fabritius
Viipuri
Kutsu Olga Hellsténin ja kaupunginviskaali Arthur Fabritiuksen vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto–Pohjois-Karjalan museo
iltamat
käsityöt
Joensuun käsityö- ja tehdasyshdistys
Kutsu Käsityö- ja Tehdasyhdistyksen perheiltamaan sekä pikkujouluun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 65-68: KÄSITYÖ
raittiusliikkeet
raittiusseurat
Suomalainen raittiusliike sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, sekä vuonna 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta. Ympäri Suomea perustettiin aatteen hengessä paikallisia raittiusyhdistyksiä. Viinan kotitarvepolton kielto vuonna 1865 vahvisti aatetta, kun viinan valmistus alkoi tuolloin keskittyä kaupunkeihin. Joensuun Raittiusyhdistys perustettiin vuonna 1884. Aluksi se toimi nimellä Raittiusyhdistys Wesa. Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena oli ehdottoman raittiuden, terveyden ja raittiiden elämäntapojen edistäminen. Samalla se kasvatti jäseniään vastuuntuntoisiksi kansalaisiksi.
SKS:n kirjapaino
Hans kejserliga majestäts nådiga Manifest
asiakirjat
perustamiskirjat
Joensuun kaupungin perustamiskirja on vuodelta 1884. Sen on allekirjoittanut kreivi Alexander Armfelt, joka toimi tuolloin valtiosihteerinä ja asian esittelijänä. Tsaari Nikolai I hyväksyi Joensuun perustamisasiakirjat 29.11.1848.
Kuolinilmoitus : Olga Maria Karolina Hällström
Sortavala
Ilmoitus Olga Maria Karolina Hällströmin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Digitoidut
Joensuun kaupungin maistraatin työjärjestys
maistraatit
Pohjois-Karjalan kirjapaino Oy.
Sortavalan kaupungin lyseo 1896-1897 : kertomus lukuvuodelta 1896-1897 koulun neljännen toimintavuoden päättäjäisiin 28 p:nä toukokuuta 1897
lyseot
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1896-1897 vuosikertomus on lyseon kolmas.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Kutsu : Wihelmina Ikonen ja Erik Heikkinen
Kutsu Wihelmina Ikosen ja Erik Heikkisen vihkiäisiin.
Joensuun suomalainen lyseo : kertomus lukuvuodesta 1915-1916
Suomen alkeisoppilaitosten uudistusten takia Joensuun klassillinen lyseo muuttui Joensuun suomalaiseksi lyseoksi. Keisari vahvisti tätä koskevan asetuksen 11.9.1914.
Wegelius, K. A.
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 25. toimivuodelta 1937
Nurmes
osuustoiminta
osuusliikkeet
Jukolan osuuskauppa
Nurmeksessa Jukolan osuuskaupan juuret ovat osuustoimintaliikkeessä. Osuuskaupan ensimmäiset säännöt hyväksyttiin ja kuvernöörin vahvistus niille saatiin 25.11.1909. Kauppatoiminta sai myös alkunsa. Meijerin osuuskunnan kokouksessa 20.2.1912 tehtiin päätös, että Nurmeksen meijerin omistamissa tiloissa Koistisen kauppatalossa alettiin myydä osuustoimintalain puitteissa maamiehen tarvikkeita. Jukolan osuuskauppa osti meijeriltä liikkeensä päämyymälänä ja konttorina olleen rakennuksen maa-alueineen 25.11.1916. Lähde: Tikka, Vilho: Jukolan Osuuskauppa 100. 2013.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.405 JUK
jäsenet
Suomalaisuuden liitto
Koivula, Minna
Suomalaisuuden Liitto on perustettu Johannes Linnankosken aloitteesta J.V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12.5.1906. Suomalaisuuden Liiton perinteisenä tehtävänä on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa, sekä kaikin tavoin edistää suomalaista, erityisesti suomenkielistä kulttuuria. Puoluepolitikointi oli liitossa alun alkaen pannaan julistettu. Liiton ensimmäiseen hallitukseen kuului edustajia kaikista suomenkielisistä puolueista. Suomalaisuuden liiton Joensuun haaraosaston jäsenkirjassa vuodelta 1907 on myös otteita liiton säännöistä.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8 KOKOUKSET
Kuolinilmoitus : Frithiof Napoleon Neppenström
kauppiaat
Neppenström, Frithiof
Ilmoitus kauppaneuvos Frithiof Napoleon Neppenströmin kuolemasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Neppenström-suku
myymälät
nimikortit
Herman ja Hellä Björklundin vuonna 1916 perustama Rauta-Aitta sijaitsi Tori- ja Koskikatujen kulmassa, nykyisen Carelicumin talon paikalla. Talon rakennutti Ivan Kononoff. Tässä torinkulman risteyksessä sijainneessa rakennuksessa on tehty kauppaa koko viime vuosisata 1980-luvulle asti. 1950-luvulla talo nimettiin Tokos-kulmaksi - nimi tuli Torikadun ja Koskikadun mukaan.
Lotta Swärd
Juhlaruno Joensuun Suojeluskunta-piirin ja Lotta Swärd -paikallisosaston 10-vuotisjuhlaan. Lotta Svärd (ruots. svärd = miekka) oli suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustustyön tukijärjestö. Se toimi vuosina 1920—1944. Järjestö perustettiin tukemaan suojeluskuntia.
Pakarinen, Eino
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 39: MAANPUOLUSTUS
ruokalistat
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle Joensuun kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1898 kaupunki vietti 50-vuotisjuhlaansa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 9: HISTORIA
Joensuun lyseo : kertomus lukuvuodesta 1933-1934
Joensuun lyseon vuosikertomus lukukaudelta 1932-1933.
Könönen, Aulis V. A.
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 38.505 JOE
Joensuu 100 vuotta : juhlaillallisen kutsukortti
Venäjän keisari Nikolai I perusti Joensuun kylän paikalle kaupungin vuonna 1848. Väkiluku kasvoi ensimmäisinä vuosikymmeninä nopeaa tahtia, kun kaupunkiin virtasi käsityöläisiä ja kauppiaita. Rakennuksia nousi tiheään tahtiin Gyldénin asemakaavaa noudattaen. Vuonna 1948 kaupunki vietti 100-vuotisjuhlaansa. Kaupunginhallitus päätti kuitenkin, että juhlaa vietetään vasta seuraavana vuonna 1949.
Kertomus Kuopion klassillisen lysein ja Joensuun alkeiskoulun vaikutuksesta lukuvuonna 1885-1886
Kuopion klassillisen lyseon ja Joensuun alkeiskoulun vuosikertomus lukuvuonna 1885-1886. Kuopion lyseon osuuden on kirjoittanut And. Helander. Julkaisun lopussa on artikkeli: Muistelmia Joh. Vilh. Snellmanin elämästä Kuopiossa / koonnut Bruno Granit.
Walle, Axel
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505
Pohjois-Karjala
Pyhäselkä
kirjastot
Hammaslahden kantakirjasto
Pyhäselän kunnan kantakirjasto
Kirjojen lainausohjeet Pyhäselän kunnan kantakirjaston ja Hammaslahden kantakirjaston kirjassa Sinclair, Upton: Chikago (WSOY).
rakentaminen
kadut
tontit
Keisarillisen senaatin 28. 5. 1875 vahvistama Joensuun kaupungin rakennussääntö koskee rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja Joensuussa. Säännöt on julkaistu myös ruotsiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Osuusmeijeriliike Pohjois-Karjalassa 1905 y. m. kirjoituksia
meijerit
osuuskunnat
Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliitto
Liperi
Taipaleen osuusmeijeri
Rääkkylä
Rasivaaran Osuusmeijeri
Julkaisussa on tilastollista tietoa sekä historiaa Pohjois-Karjalan osuusmeijereistä. Se sisältää Taipaleen ja Rasivaaran meijerien vuosikertomukset sekä Pohjois-Karjalan Osuusmeijeriliiton kertomuksen vuoden 1905 toiminnasta. Osuusmeijeriliiton perustamista esitettiin Niittylahden kansanopistolla 7.2.1903. Perustava kokous pidettiin 16.12.1903, jolloin myös säännöt hyväksyttiin.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.705 OSU
Pielisjärven Karjalaisseuran 25-vuotisjuhla
Lieksa
Pielisjärvi
karjalaiset
käsiohjelmat
Pielisjärven Karjalaisseura
Suistamo
Lieksan kirjasto – Kauko ja Helvi Tanskasen kokoelma
konsertit
musiikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 78: MUSIIKKI
Kutsu : Hilda Maria Olsoni ja Herman David Hirn
Uuraa
Ryövälinniemi
Kannas
Kutsu Hilda Maria Olsonin ja Herman David Hirnin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Olsoni-suku
Sinetit
Sinetti on peräisin vuonna 1841 painetusta kirjasta.
puolueet
Kokoomus
Joensuun Kokoomuksen naiset
Joensuun Kokoomuksen naiset esittelivät vanhoja asuja vuonna 1950 Pielishovissa. Jns:n seutukirjaston maakuntaosaston arkistossa on valokuvasarja ko. tapahtuman muotinäytöksestä. Näiden kuvien suoja-aika on kuitenkin vielä voimassa.
Kutsu : Vivi Winter ja insinööri Gustaf Eklundh
Kutsu Vivi Winterin ja insinööri Gustaf Eklundh vihkiäisiin. Gustaf Eklundh oli ruotsalaistaustainen insinööri ja teollisuusmies, joka nai serkkunsa Viwin.
Kutsu : Thekla Europaeus ja Anton Rikström
Rotila
Kutsu Thekla Europaeuksen ja Anton Rikströmin (myöh. Valtavuo) vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- ja SUKUHISTORIA – Sijainti: Hääkutsut
Joensuun Vapaaehtoisen Palokunnan (V.P. K:n) (r. y.) säännöt
palokunnat
vapaapalokunnat
Joensuun vapaaehtoisen palokunnan säännöt vuodelta 1921.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
Kertomus Kuopion alkeisopiston ja Joensuun ylä-alkeiskoulun vaikutuksesta... lukuvuotena 1873—1874
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Koulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Alopaeus, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Varasto – Joensuun Lyseo – 1873-1883 – 1885-1904
Painoyhtiön kirjapaino (painopaikka)
Kutsu : Gustava Laukkanen ja Pekka Liimatainen
Karsikko
Kutsu Gustava Laukkasen ja Pekka Liimataisen vihkiäisiin Karsikon sahalla.
Nurmeksen maalaiskunnan palojärjestys : palolaki ja palosääntö
palotoimi
pelastustoimi
lainsäädäntö
ohjesäännöt
Julkaisu sisältää Nurmeksen maalaiskunnan kunnanvaltuuston hyväksymän ja Kuopion lääninhallituksen vahvistaman palojärjestyksen sekä vuonna 1933 säädetyn palolain ja palosäännön.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 33.2 NUR
Kutsu : Anna Parviainen ja Joh. Wilh. Åkerstedt
Kutsu Anna Parviaisen ja Joh. Wilh. Åkerstedtin vihkiäisiin.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Parviainen-suku
Joensuun kaupunginsairaalan ohjesäännöistä voi lukea, että sairaalan päätarkoituksena oli ---"estää tarttuvien kuumetautien leviämistä kaupungissa". Sairaalaan otettiin sen tähden etupäässä hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat sanottuja tauteja. Jos näitä tauteja ei liikkunut, otettiin sairaalaan, mikäli tila myönsi hoidettaviksi henkilöitä, jotka sairastivat muita akuuttisia tahi kroonillisia tauteja, paitsi mielenvikaisia ja niitä, joissa oli kuppatauti, isorokko tahi kolera.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.04 KOK
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Jamalin kansakoulun äitienpäiväohjelma 1954
Jamalin koulu
äitienpäivä
Pyh. Sergein ja Hermanin Veljeskunnan säännöt
Valamo
luostarit
ortodoksisuus
seurakunnat
ortodoksinen kirkko
Pyhien Sergein ja Hermanin veljeskunta on Suomen ortodoksisen kirkon sisälähetystyötä tekevä järjestö. Se on perustettu vuonna 1885. Järjestön yhtenä tavoitteena oli suomenkielisen toiminnan lisääminen karjalaisten ortodoksien parissa. Nimensä veljeskunta on saanut Valamon luostarin perustajista pyhistä Sergei ja Herman Valamolaisista, joita kutsutaan joskus Karjalan valistajiksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.2 PYH
Kuula, Alma
Alma Johanna Silventoinen (5.2.1884 – 8.10.1941), myöhemmin Kuula, oli suosittu konsertti- ja oratoriolaulaja. Toivo Kuulan yksinlaulujen ohella hän tuli tunnetuksi aikansa modernin suomalaisen laulutaiteen esittäjänä. Kotimaisten opintojensa lisäksi Kuula opiskeli musiikkia mm. Milanossa (1908–09) ja Pariisissa (1909–10). Ensikonserttinsa hän piti vuonna 1911. Kotimaisten konserttien lisäksi Kuula esiintyi ulkomailla: Unkarissa, Italiassa, Baltian maissa, Saksassa ja Pohjoismaissa. Puoliso, säveltäjä Toivo Kuula kuoli traagisesti 1918, jonka jälkeen Alma Kuula teki kaikkensa, että hänen edesmenneen miehensä musiikki jäisi elämään ja tulisi tunnetuksi.
Jukolan osuuskauppa : vuosikertomus 22. toimintavuodelta 1934