näyttelyt
ryijyt
käsityöt
Ryijynäyttely nuorisoseurantalo Toimelassa Pukkilan Kirkonkylässä vuonna 1924. Eturivi: Laura Eloranta (vas.), Saara Ekman, tunnistamatta, Impi Aalto, tunnistamatta. Toinen rivi: Hellä Majander (neljäs vas.), tunnistamatta, Selma Karila, Hellin Hannula. Kolmas rivi: tunnistamatta (vas.), Elli Mäkinen, Saima Sipiläinen, Oskari Ryynälä, Katri Majander, Tyyne Ryynälä, Eljas Riihimäki, tunnistamatta, tunnistamatta, Fanny Sipiläinen, tunnistamatta. Takarivi: Martti Viljanen (kolmas vas.), Eemil Sipiläinen (kolmas oik.), Sylvi Sipiläinen (toinen oik.).
Pukkilan kunnankirjasto
Ryöstetystä poropaimenesta uittomieheksi
Tsarmijärvi
Talasjärvi
Tullujärvi
Nellim
Mustola
Reisivuono
Akujärvi
Lounajärvi
Luttojoki
Nuorttijärvi
Solojärvi
Kuola
Tuuloma
Nivankylä
Petsamo
Ristikenttä
Muurmanski
Anteri
Korvanen
Mutenia
Vuotso
Nuorttijoki
Laanilan Majatalo
Hietajärvi
Paatsjoki
Könkäänjärvi
Kattajärvi
Rajajooseppi
Piilola
Akujärvi, Aleksi
Hänninen, Eemeli
Lukkari
Maununen, Matti (Maunusmatti)
Ponku
Suvirinne
Morottaja, Juhani
Sormunen, Uuno
Sarre, Uula
Hietajärvellä poropaimenenena ollut Pekka Svendsen joutui aseistettujen porovarkaiden yllättämäksi ja hänet vietiin pulkkaansidottuna Juhani Morottajalta ryöstettyjen porojen kanssa Venäjälle. Henki luvattiin säilyttää, jos hän ei karkaisi. Venäjällä Pekka myytiin savottatyömaalle rengiksi hakkurintyöhön. Työstä maksettiin palkkaa ja työmaa-aikana tuli käytyä hiihtämällä Murmanskissa asti. Tarkoituksena oli päästä legioonalaisia kuljettavalla laivalla kotiin, mutta se oli kerennyt jo lähteä satamasta. Kotiin piti kuitenkin päästä ja hän hiihteli omatekoisilla suksilla pääsiäisen aikaan Ponkun pojan kanssa Vuotsoon ja sieltä edelleen Ivaloon. Isän mukana tuli käytyä pari vuotta Reisivuonossa töissä, mutta sieltä palattiin Kessijärvelle, kun isän siskon perheen talo oli jäänyt tyhjäksi perheen jäsenten kuoltua espanjantautiin. Ivalossa Svendsen toimi kapteeni Suvirinteen renkinä ja pestautui lopulta uittomieheksi Paatsjoen savottatyömaalle.
Svendsen, Pekka
Luostarinen, Usko
Keitele
valokuvat
aitat
1800-luku
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Kaksikerroksinen eloaitta 1800-luvun lopulta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
Keiteleen kunnankirjasto
asuinrakennukset
1870-luku
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Päärakennus ajoittuu noin 1870-luvulle.
Rytkölänmäki. Keitele, Sulkavanjärvi. Yksinäisaitta ajoittuu 1800-luvun lopulle.
Rytkösen kirjakaupan myyjättäret vuonna 1910
myymälät
kirjakaupat
myyjät
Rytkösen kirjakauppa
Hämeenlinna
1910
Enok Rytkönen (1874–1960) sai kirjakauppaoikeudet Hämeenlinnassa vuonna 1900, kun A. Alopaeuksen kirjakauppa oli ajautunut konkurssiin. Vuonna 1910 Rytkönen rakennutti torin pohjoislaidalle lääninhallituksen ja Kaupunginhotellin väliin kolmikerroksisen klassistisen kivitalon. Rytkösen kirjakauppa oli katutasossa, ja kahdessa ylemmässä kerroksessa oli Kaupunginhotellin huoneita. Rytkösen kirjakaupan myyjättäret on kuvattu vuonna 1910 ilmeisesti pian uuden liikkeen avaamisen jälkeen. Vasemmalla kuvassa on kirjakauppias Enok Rytkösen käly, neiti Thyra Wendelin (k. 1913).
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
rakennuspiirustus
arkkitehtuuri
liikerakennukset
rakennukset
Kirjakauppias Enok Rytkönen (1874–1960) rakennutti vuonna 1910 torin laidalle lääninhallituksen ja Kaupunginhotellin väliin kolmikerroksisen klassistisen kivitalon. Rakennuksen piirsi hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti Armas Lindgren, joka suunnitteli myös viereisen Toripuiston paviljonkirakennukset. Rytkösen kirjakauppa oli uuden talon katutasossa, ja kahdessa ylemmässä kerroksessa oli Kaupunginhotellin huoneita. Kaupunginhotellin käytössä oli myös viereinen, vuonna 1832 rakennettu empirerakennus, josta osa oli purettu kirjakaupan tieltä. Lindgrenin piirustus sisältää myös julkisivumuutoksia tähän empiretaloon. Tontin rakennukset purettiin 1960-luvun alussa, ja paikalle rakennettiin vakuutusyhtiö Pohjolan moderni liiketalo.
Lindgren, Armas
Hämeenlinnan maakunta-arkisto
Rytkösen kirjakauppa ja Kaupunginhotelli
hotellit
Kaupunginhotelli
puistot
Toripuisto
1910-luku
Postikorttikuvan etualalla näkyy vuonna 1911 valmistuneen Toripuiston pohjoispään paviljonkirakennus ja puiston istutuksia. Taustalla Residenssikadun varrella on Kaupunginhotellin vanha puurakennus, jonka länsipää purettiin vuonna 1910 kolmikerroksisen klassistisen kivitalon tieltä. Talon rakennutti kirjakauppias Enok Rytkönen, jonka liike sijaitsi ensimmäisessä kerroksessa. Ylemmissä kerroksissa oli Kaupunginhotellin huoneita. Toripuiston suunnittelija, hämeenlinnalaissyntyinen arkkitehti Armas Lindgren sai tehtäväkseen myös Rytkösen kirjakaupan talon suunnittelun.
Julkaistu painettuna: Enok Rytkönen Kirjakauppa.
Rytkösten sukua Tyrmyn pihamaalla Paaslahdessa 1920 - 1930-lukujen vaihteessa, Amerikan sukulainen käymässä
Iisalmi -- Paaslahti
1920-luku
1930-luku
suvut
sukutilat
Iisalmen kaupunginkirjasto
S. Pulkkisen kauppa ( ent. Venäläisen kauppa)
Lapinlahti
yritykset
liiketalous
kauppa
grillit
henkilöt
Pulkkinen, S
1960-luku
S. Pullkisen kauppa (ent. Venäläisen kauppa). Lapinlahden ensimmäinen grilli talon päässä. Aineiston luovuttaja: Hilkka Jyrkkänen
Lapinlahden kunnankirjasto
postikortit
matkustajalaivat
merenkulku
postkort
fotografier
fartyg
passagerarfartyg
sjöfart
Sisäsatama
Inre hamnen
Merenkurkku
Kvarken
Vaasa
Vasa
1800-talet
1900-luku
1900-talet
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie C. No. 29. S/S Carl von Linné, rakennettu 1883, uponnut 1948, matkustajalaiva reitillä Vaasa - Uumaja 1900-luvun alussa. Lisää tietoa www.hylyt.net Läs mera www.faktaomfatyg.se
Harry Schauman’s Bokhandel
Kraftman, Maria
Kirjastot.fi
Saa tunteen ihania : tekstit ovat koostettu Ilta-Sanomien lööpeistä vuosilta 1991-2002. Idea näihin FIN karaokehaikuihin syntyi Katajanokan opiskelijaboksissa '87.
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Kustantajaksi merkitty Suomen Kulkuriliitto. Kirja oli osana installaatiota, joka nähtiin Helsingissä Studio Mezzossa syksyllä 2002. Taiteilijan mukaan teos on myös runokirja.
Vartiainen, Timo
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Sääksjärvi
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Säännöt Lahden kauppalan eläinsuojelus yhdistykselle
50.19 SÄÄ
eläinsuojelu
järjestöt
säännöt
Lahti
1890-luku
Eläintensuojeluyhdistyksen säännöt vuodelta 1890
Hämeenlinnan lääni
Säännöt Rauhanyhdistykselle Joensuun kaupungissa
Joensuu
Rauhanyhdistys
Joensuun Rauhanyhdistyksen tarkoitus oli --- "perustaa ja rakentaa rauhaa, raittiutta, siweyttä etenkin paheissa eläwien turmeltuneiden yhteiskuntalaisten auttamiseksi sekä turwattomia turwaamaan ja paheita warjelemaan hywällä waarinottamisella, neuwolla ja opetuksella, ystäwällisellä kanssapuheella, työn hankkimisella ja awulla."
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Pohjois-Karjalan kirjapaino O. Y.
Säännöt Uudenkaupungin Urheilijat seuralle : Stadgar för Nystads Sportmannaförening
Varsinais-Suomi
Uusikaupunki
Uudenkaupungin Urheilijat
urheilujärjestöt
ohjekirjat
1860-luku
köyhäinhoito
sosiaalihuolto
Vuoden 1852 Armollinen asetus yleisestä vaivaistenholhouksesta Suomessa määräsi köyhäinhoidon yhteiskunnan pakolliseksi tehtäväksi. Hämeenlinnan kaupungillekin laadittiin asetuksen perusteella oma köyhäinhoitosäännöstö muutaman vuoden päästä. Kaupungin köyhäinhuoltoa määrättiin hoitamaan johtokunta eli vaivaishoitohallitus, jonka jäsenet toimivat myös kaupungin kahdeksan piirin "päälysmiehinä". Päälysmiehen tehtävänä oli pitää "lähimpää waiwaisten peräänkatsantoa" omassa piirissään. Vaivaisapuun oikeutetut ryhmät oli määritelty keisarillisessa asetuksessa, ja ne toistetaan myös Hämeenlinnan säännöissä. Tarkkoja säännöksiä annetaan myös siitä, millä perusteilla ja minkälaista apua missäkin tilanteissa voidaan myöntää. Vaivaishoitosäännöt on kirjattu sekä ruotsin että suomen kielellä.
Hämeenlinnan kaupunki
Julkaistu painettuna: Hämeenlinna : (G. E. Eurén), 1860
tapahtumat
urheilu
1970-luku
Paananen, Wellamo
Keiteleen Kunto järjesti jo perinteiseksi käyneen Serve-lenkin. Ohjelmaan kuului myös hauska saappaanheittokilpa eri yritysten naisjoukkueille. Blueman Oy:tä edustanut Seija Kinnunen heitti saapasta. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 12.10.1978.
Paananen, Vellamo
Vääriskoski, Heikki
Keuruun kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Haitarikirja, joka taittuu koteloksi. Kalligrafiaa ja tussimaalauksia. Numeroitu kappale (36/200).
Eerola, Esko
Saari. Keitele, Vuonamo. Saaren tila lohkottiin Suonsaaren tilasta. Päärakennus ajoittuu 1800-luvun loppupuolelle.
Talaskivi, Anni
Kautto, Kaarlo
Saarijärveläisvaikutteita Marko Tapion romaaneissa
Mykkänen, Sinikka
Flink, Mirva
Pohjonen, Sinikka
Saarijärven kirkon maalauksia kolmelta vuosisadalta : vanha kirkko ja Johan N. Backmanin alttaritaulut
Hanka, Heikki
Saarijärven kirkonkylä 1930-1940 lukujen vaihteessa
Saarikorpi, Asko
Saarela, Aulikki
Pohjonen, Pentti
Parantainen, Juha-Pekka
kaupunginvaltuustot
paikallishistoria
Hyvönen, Maire
Schulz, Hans-Peter
koulut
koulurakennukset
kansakoulu
Saaristen koulu
Vanha koulu
Saaristenkatu
talvi
Hämeenlinnan kaupungin ensimmäinen varsinainen kansakoulurakennus valmistui Saaristenkadun ja Lukiokadun kulmaan vuonna 1881. Kun koulu tarvitsi pian lisää tilaa, viereisellä tontilla sijainnut Florinin talo purettiin ja koululle tehtiin yksikerroksinen lisärakennus vuonna 1884. Molemmat koulutalot ovat arkkitehti Alfred Caweenin suunnittelemia nikkarityylisiä puurakennuksia. Vuonna 1884 valmistuneeseen uuteen rakennukseen sijoitettiin viisi luokkaa, voimistelusali ja työväen lukusali.
Saaristen koulu eli Vanha koulu (Saaristenkatu 15)
uudisrakentaminen
kansakoulut
käymälät
Vanha kansakoulu
uusrenessanssi
nikkarityyli
Saaristenkatu 15
Lukiokatu 27
1880-luku
Caween Alfred
Wathin H.
Saaristen koulu eli Vanha koulu on ensimmäinen kaupungin itse rakennuttama talo ja Hämeenlinnan vanhin varsinainen kansakoulurakennus. Kaupungin kansakoulu oli tähän asti toiminut vuokratiloissa. Rakennuspäätös tehtiin vuonna 1880. Kansakoulua varten varattiin tontti n:o 122 Saaristenkadun varrelta ja samalla ostettiin viereinen, seppä Lindströmille kuulunut tontti nro 123. Tontin ja rakentamisen rahoittajana oli osaksi Anniskeluosakeyhtiö. Koulujen rakentamisesta oli säädetty vuoden 1866 kansakouluasetuksessa. Kaikki 1880-luvulla syntyneet kansakoulutalot olivatkin sitten suuria puurakennuksia, joiden pohjakaava perustui sivukäytäväjärjestelmään ja julkisivut olivat nikkarityylisiä. Hämeenlinnan kansakoulutalo, yksikerroksinen puutalo, jossa oli 9 luokkahuonetta valmistui 1881. Rakennusmestarina oli H. Wathin. "Uljaimpia rakennuksia koko kaupungissa" hehkutti Hämäläinen-lehti. Vuonna 1882 koulun tontille valmistui myös tiilinen ulkohuonerakennus, jossa olivat halkovaja ja käymälät. Uusi koulurakennus kävi kuitenkin pian pieneksi. Viereisellä tontilla oleva raatihuoneenakin toiminut Florinin talo purettiin ja koululle tehtiin yksikerroksinen lisärakennus, joka sovitettiin koulun julkisivuun. Vuonna 1884 valmistuneeseen uuteen rakennukseen, joka myös oli Caweenin käsialaa, sijoitettiin viisi luokkaa, voimistelusali ja työväen lukusali. Molempien koulurakennusten julkisivu on nikkarityylinen. Vuonna 1887 kouluun oli "sisäänkirjoitettu" 320 oppilasta. Siinä toimi aluksi alempi kansakoulu ja ylempi poika- ja tyttökoulu.
Caween, Alfred
Hämeenlinnan kauppunginkirjasto
Sortavala
Uukuniemi
seurakunnat
saarnat
Walle, Alexander Gustaf
Alexander Gustaf Walle (1843—1910) oli Uukuniemen kirkkoherra vuosina 1875—1910. Samalla hän toimi Sortavalan rovastikunnan lääninrovastina vuodesta 1884 kuolemaansa saakka. Sortavalan rovastikuntaan kuuluivat Sortavalan kaupunki- ja maaseurakunta sekä Harlun, Ruskealan, Impilahden, Salmin, Soanlahden ja Suojärven seurakunnat. Lähes koko rovastikunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuosina 1940 ja 1944. Pieni alue Soanlahden seurakuntaan kuuluneesta Korpiselän rukoushuonekunnan länsiosasta jäi Suomen puolelle. Tämä alue liitettiin sotien jälkeen Joensuun rovastikunnan Tuupovaaran seurakuntaan ja Kuopion hiippakuntaan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Käsikirjoitukset
Saarna Nikolai-kirkon Helsingissä wihkiäisissä
saarnat Helsingin tuomiokirkko kirkot avajaiset 1850-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
Turun kaupunginkirjasto
sukuseurat
Harrastetöiden näyttely oli Saastamoisten sukuseura ry:n sukukokouksen yhteydessä peruskoulun ala-asteen tiloissa. Saastamoisia oli koolla parisen sataa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 23.6.1977.
Iisalmi
pankit
Säästöpankki
Raisio
1950-luku
kerrostalot
Raision keskustan vanhimmat kerrostalot ovat vuonna 1955 valmistunut kunnantalon asuntola (nyk. Villiviini) ja vuonna 1958 valmistunut Säästöpankintalon asuntosiipi. Kummankin rakennuksen suunnitteli arkkitehti Lauri Sipilä, jonka suunnittelema on myös vuonna 1954 valmistunut Raision vanha kunnantalo (nyk. Harkko).
Alanen, Jorma
Raision kirjasto
Säästöpankkirakennuksen harjannostajaisjuhlat 1970
Kuopion Säästöpankin Keiteleen konttorirakennuksen harjannostajaisjuhlaa viettämässä. Pöydät katettu tulevan ravintolan tiloihin. Neljäs vas. kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen, Puhumassa pankijohtaja Sulo Kirsi. Pielaveden ja Keiteleen sanomissa 11.6.1970.
Sabina : juhlalehti julkaistu Turun kirjanpainajain-yhdistyksen arpajaisiin Sabinan-päivänä 27 p:nä lokakuuta 1895.
Somero
säähavainnot
1940-luku
Rehtori Joel Vilkin säähavaintoja Joensuun kylässä Somerolla.
Vilkki, Joel
Rehtori Joel Vilkin lumi- ja jäähavaintoja Joensuun kylässä Somerolla.
Rehtori Joel Vilkin sadehavaintoja Joensuun kylässä Somerolla.