Sortavala
Laatokan Karjala
lapset
evankelinen liike
Aamurusko - Sortawalan ewankelisen seuran lehtisiä lapsille
Sortawalan Ewankelinen Seura
Sortavalan kirjapaino
Wiipurin Uusi kirjapaino
Anteckningar om Nord-Karelska frikorpsernas företag, 1808 : föregångna af ett försök till framställning om dessa korpsers uppkomst och öden
Pohjois-Karjala
sodat
maanpuolustus
1700-luku
1800-luku
Suomen sota
Tiainen
Olli
Kirja kertoo 1700-luvun sodista, jotka koskettivat myös Pohjois-Karjalaa sekä vuoden 1808-1809 Suomen Sodasta Ruotsin ja Venäjän välillä. Rajakapteeni Olli Tiaisen toiminnasta kerrotaan.
Kivinen, K. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.5 KIV
G. W. Edlunds förlag
Asetus kunnallishallituksesta kaupungissa : annettu 8 p:nä joulukuuta 1873 ja muutettu asetuksen 1 p:ltä elokuuta 1883 kautta : lisäyksen ja ainehiston kanssa
Suomi
säädökset
asetukset
julkinen hallinto
kunnallishallinto
kaupungit
Asetuskokoelma sisältää Keisarillisen Majesteetin Aleksanteri Toisen 8.12.1873 vahvistamat asetukset kunnallishallinnosta kaupungissa lisäyksineen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.4 ASE
G. W. Edlund
Berättelse öfver en naturhistorisk resa i Karelen
Karjala
kasvit
kasvillisuus
eläimet
eläimistö
kenttätutkimus
tutkimusmatkat
1850-luku
Matkakertomus luonnontieteellisestä tutkimusretkestä Karjalaan vuonna 1856. Tutkimuksen kohteena olivat Karjalan eläimistö ja kasvisto.
Chydenius, J. J.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 50 CHY
Sällskapet pro Fauna et Flora Fennica
Furuhjelm, J. E.
Joensuu
säännöt
rakennukset
kadut
Säännöt koskien Joensuun rakentamista, rakennuksia, katuja ja tontteja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE jne.
Tryckeribolagets tryckeri
Laatokan Karjalan museo
museot
kirjat
Elementa rhetorica : oratoriis ejusdem partitionibus accommodata : in usum scholarum emendatius edita Kirja on Sortavalassa toimineen Laatokan Karjalan museon kokoelmasta. Kokoelma evakuoitiin sodan jaloista Suomen puolelle. Esineistö ehti olla useassa paikassa säilytyksessä. Iso osa esineistöstä päätyi Kansallismuseon kautta Pohjois-Karjalan museolle Joensuuhun vuonna 1950.
Ger. Joh. Vossius
Orebroae : N. M. Lindh
lat
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille
Eläintiede Suomalaisille Alkeiskouluille on kuulunut Utran lainakirjaston kokoelmaan. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja sahat. Utraan perustettiin tehtaanisäntien myötävaikutuksella koulu, kirjasto ja kirkko. Kirjaston kirjoista suuri osa käsitteli teologiaa, luonnontieteitä ja muita sivistäviä aiheita.
Ilomantsi
Eno
luonto
kasvisto
Tekijä on tutkinut kesien 1932-1936 aikana Enon pitäjän, osan Länsi-Ilomantsin ja Tuupovaaran pohjoisnurkkauksen kasvistoa. Yleispiirteiden kuvauksen lisäksi julkaisussa on kasvistollinen lajiluettelo.
Uutela, Elvi
Jns:n pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 57.9 UUT
Suomalainen eläin- ja kasvitieteellinen seura Vanamo
Renqvist
Henrik
seurakunnat
evankelis-luterilainen kirkko
uskonnolliset liikkeet
henkilöhistoria
kappalaiset
papit
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Liperin seurakunnassa toimiessaan hän osoitti erinomaista intoa, mutta hänen aiheuttamansa hengellinen levottomuus loukkasi esimiehiä, ja seurauksena oli pitkällinen oikeusjuttu, vuoden virkaero ja sakot. Samalla tarkastusmatkan tehnyt Porvoon piispa Johan Molander siirsi hänet 1826 Svartholman vankilalinnoituksen papiksi, mikä käytännössä tarkoitti vankeutta. Vankeusaika merkitsi Renqvistille mahdollisuutta syventää ajatuksiaan. Hän julkaisi ensimmäiset raittiusaiheiset kirjoituksensa. 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus ja samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa pysyi kuolemaansa saakka.
Poutiainen, Paavo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 99.22 POU
Saukko
Impilahti
kansanopistot
perustaminen
historia
historiikit
Itä-Karjalan kansanopisto perustamiseen Laatokan Karjalassa saatiin lupa 8.3.1906, Saman vuoden marraskuussa kansanopisto aloitti toimintansa Impilahden Viipulanniemessä. Jo vuonna 1896 aloitettu kansanopistoasian valmistelu Karjalaan sai päätöksen. U. Karttusen kirjoittama 20-vuotishistoriikki kertoo Itä-Karjalan kansanopiston alkuajoista.
Karttunen, U.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6109 KAR
palotoimi
vapaapalokunnat
jäsenet
Historiikki sisältää Joensuun vapaapalokunnan säännöt, komentosanat ja ohjeet marssiharjoituksia varten, vuoden 1903 johtokunnan jäsenet ja palokunnan eri osastojen jäsenet unohtamatta soittokuntaa. Kunnan pelastuskalusto on myös lueteltu.
Cannelin, Knut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.6 JOE
puhelinluettelot
mainokset
Joensuun puhelinluettelo on vuodelta 1925. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 JOE
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1938 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Lopussa on myös luettelo Pohjois-Karjalan maaseudulla olevien tilaajien puhelinnumeroista. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Kirjaston maakuntaosaston vanhin painettu puhelinluettelo on vuodelta 1922. Se sisältää Joensuun kaupungin puhelinnumerot tilaajan mukaan aakkosittain sekä numerojärjestyksessä. Lopussa on myös luettelo maaseudulla olevista keskusasemista ja heidän tilaajiensa puhelinnumerot. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Aurtomatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun puhelinluettelo 1939 : kaupunkilaiset tilaajat
Joensuun kaupungin puhelinluettelo vuodelta 1939 tilaajien nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
Joensuun puhelinluettelo vuodelta 1941 sisältää tilaajat nimen mukaan aakkosittain ja numeroittain. Luettelossa on lisäksi on Pohjois-Karjalan maaseututilaajat. Puhelinkeskukset olivat tuohon aikaan käsivälitteisiä. Sentraalisantrat yhdistivät puhelut, Joensuussa se tapahtui Joensuun puhelinlaitoksen keskusasemalta. Puhelinverkon automatisointi alkoi Suomessa Helsingissä 1922, maaseutukeskuksissa vasta 1950-luvulla. Automatisointi oli kaikilta osin valmis vuonna 1980. Sen jälkeen alkoi puhelinverkon digitalisointi.
[Joensuun puhelinlaitos]
Juuan kansakoululaitos 50-vuotias 1880-1930 : sivistyshistoriallinen kuvaus Juuasta
Juuka
koululaitos
koulut
kansakoulu
opettajat
oppilaat
Kirja käsittelee Juuan kunnan kansakoululaitosta, sen 50-vuotista historiaa.
Tirkkonen, Toivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.52 TIR
Juuan kunta
Kirjat
kirjallisuus
Henrik Pontoppidan (1857–1943) oli tanskalainen kirjailija. Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1917. Alkuperäinen tanskankielinen teos Isbjørnen : et portræt ilmestyi vuonna 1887. Suomentajan nimeä ei harmi kyllä niteestä löydy, mutta suomennos on painettu Joensuun Kirjapainossa vuonna 1891. Niteen alkulehdiltä löytyy nimi Heikki Ryynänen..
Pontoppidan, Henrik
Kalevalatalo : suomalaisen kulttuurintutkimuksen ahjo ja ohjelma
kansalliseepokset
Kalevala
kulttuurijärjestöt
Kalevalaseura
Kalevalatalo
kansallinen kulttuuri
Saarinen
Eliel
Eliel Saarinen suunnitteli vuonna 1921 Kalevalatalon Kalevalaseuralle. Sen oli tarkoitus tulla Helsinkiin Munkkiniemen kärkeen, mutta rakennushanketta ei koskaan toteutettu. Kalevalatalosta oli tarkoitus tulla paitsi Kalevalaseuran toimitila, myös suomalaisen kulttuurin keskus ja tutkimuslaitos näyttelytiloineen. 1900-luvun alussa Kalevalaan ja kalevalaiseen kulttuuriin kohdistui suurta innostusta ja palvontaa. Lähde: Wikipedia
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAL
Otava
aikakauslehdet
tapahtumat
juhlat
iltamat
Pohjois-Karjalan kansanopistotyö alkoi vuonna 1895, kun osakkaita oli tarpeeksi kansanopiston opetuksen järjestämiseen. Sitä ennen kerättiin varoja ja herätettiin kiinnostusta kansanopiston perustamiseksi Pohjois-Karjalaan mm. Kansanopistoiltamissa vuonna 1892 myydyllä juhlalehdellä. Opiston sijaintipaikaksi tuli aluksi talollisen Kalle Puhakan kartano Kontiolahdella. Samana vuonna hyväksyttiin Pohjois-Karjalan kannatusyhdistyksen säännöt ja opiston ohjelma. Vuonna 1895 nimettiin myös opiston ensimmäinen johtokunta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.6
nimet
Societatis pro Fauna et Flora Fennica -seura on edistänyt kasvi- ja eläinkunnan tutkimista ja nimistön keräämistä. Se on perustettu vuonna 1821. J. Ivar Liro kävi keräysmatkalla Karjalassa kesällä 1896 keräämässä eri paikkakuntien ihmisiltä heidän käyttämiään kasvien nimityksiä. Tutkimuksen tulokset on julkaistu seuran tutkimussarjassa.
Liro, J. Ivar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 57 LIR
Societatis pro Fauna et Flora Fennica
Karjalan Sivistysseura ja Vienan Karjalaisten Liiton toiminta loppuvuosinaan
karjalaisuus
toimintakertomukset
toiminta
Karjalan Sivistysseura
Vienan Karjalaisten Liitto
Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Seura on satavuotisen historiansa ajan toiminut itäkarjalaisen kulttuurin, kielen ja perinteen vaalimiseksi Suomessa ja Venäjän puolella. Julkaisussa kerrotaan Karjalan Sivistysseuran perustamisesta vuonna 1917 ja alkutoiminnasta. Se sisältää myös Karjalan Sivistysseuran säännnöt. Lopussa on myös selostus Vienan Karjalaisten Liiton toiminnasta liiton loppuvuosina.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06 KAR
Karjalan ajan-tiedot : Täysinän rauhaan asti
1500-luku
Karjalan ajan-tiedot Täyssinän rauhaan asti, wuonna 1595
Europaeus, Anders Josef
Aschanin ja kumpp. (kirjapaino)
Karjalan ja Savon ensimmäisiä koulumestareita
kansanopetus
1700-luvulla oli lasten kansanopetus aluksi seurakuntien vastuulla. Vuoden 1762 kuninkaan päätöksellä lukkarit tai pitäjän koulumestarit velvoitettiin opettamaan lapsia. Myös koulutaloja alettiin rakentaa. Koulumestarit olivat entisajan alkeiskoulun opettajia.
Salenius, J. M.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5 SAL
Kauppaneuvos Joh. Parviaisen kirjasto Kiihtelysvaaralla
Kiihtelysvaara
kirjastot
Parviainen
Johan Walter
Karjalainen osakunta
Julkaisussa kerrotaan Kiihtelysvaaran kirjaston historiasta, joka sai alkunsa tohtori Johan Walter Parviaisen testamenttilahjoituksesta Karjalaiselle Osakunnalle vuonna 1925. Testamentti velvoitti osakunnan perustamaan lahjoittajan isän, kauppaneuvos Joh. Parviaisen, nimeä kantava kirjasto.
Linnoila, Osmo Teimar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 02.8 LIN
Kuusjärvi
pankit
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 36.22 KUU
Laatokka
Pamilonkoski
taiat
kansanperinne
Kuwia Raja-Karjalasta - Ensimmäinen wihko 21:tä wuosikertaa
Forsström, O. A.
Helsinki : Kansanvalistus-seura; Kansanvalistus-seuran toimituksia
SKS:n kirjapaino
järjestöt
raittiusseurat
Valamon luostari
Salmi
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.61051 KYL
Raittiuden ystävät
Laatokan Kalastajaliitto : vuosikirja v. 1938 : XV toimintavuosi
kalastus
Laatokan Kalastajaliitto
kalanviljely
kauppa
lohikalat
kalakannat
Laatokan Kalastajaliitto ry:n kotipaikka oli Sortavala ja toiminta-alueena Suomen puoleisen Laatokan rannikon pitäjät ja kaupungit. Se perustettiin Laatikon rannikon kalastajaseurojen keskuselimeksi 25.2.1924 Sortavalassa, Vuosikirja 1938 on kertomus liiton 15. toimintavuodelta. Se sisältää myös 15-vuotiskatsauksen toimintaan sekä artikkelit: Pellervo Savolainen: Harjuksenviljelys (s. 10-19); Antti Komonen: Piirteitä Laatokan kalatuotteiden vanhasta kaupasta (s. 21-25); Kalle Hinkkanen: Huomioita Laatokan lohikannan vähenemiseen vaikuttavista syistä ja toimenpiteistä niiden ehkäisemiseksi (s. 26-29).
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.6205 LAA
pilalehdet
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 ILO
Joensuussa ilmestyi edellisen vuosisadan vaihteen molemmin puolin laskiaisaikaan pilalehti. Vanhin Joensuun seutukirjastolla oleva pilalehti on Naamari vuodelta 1889. Sitä seurasivat 1890-luvulla Welikulta, Jokelainen sekä Uusi Naamari ja 1900-luvun alussa Laskiais-Naamari ja Laskiais-viesti. Ainakin Jokelaisen julkaisijaksi tunnustautui WPK, tuolloin Wapaa Palosammutuskunta. Muissa lehdissä toimituskunta lienee samankaltaisesta sisällöstä päätellen ainakin osittain sama.
Joensuu, aikakauslehdet, pilalehdet
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 05.1 LAS
henkilöt
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä. Vuonna 1593 painettu Lasten Lauluja - Tampereen Pyhäkoulun toimittama kokoelma Pyhäkoulujen y. m. tarpeeksi -kirja on kuulunut Emilia Hällsrömille.
Tampereen pyhäkoulu
K. D. Fontellin kustantamo
laulajat
laulaminen
laulunoppaat
Maikki Pakarinen-Järnefelt oli Joensuusta lähtöisin oleva oopperalaulaja. Hän oli syntynyt 26.8.1871 ja kuoli Turussa 4.7.1929. Hän oli naimisissa Selim Palmgrenin kanssa vuodesta 1910. Sitä ennen hän oli naimisissa säveltäjä Armas Järnefeltin kanssa 1893-1910, ja heille syntyi Eva-tytär 7.11.1901. Hän käytti myös nimeä Maikki Järnefelt-Palmgren. Maikki Pakarinen kävi Joensuun ruotsalaisen tyttökoulun, jonka jälkeen hän lähti opiskelemaan Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia) vuonna 1887. Taiteilijauransa aikana hän piti lukuisia konsertteja ympäri Eurooppaa. Hän oli Suomen ensimmäisiä merkittäviä laulutaiteilijoita, jotka lähtivät tavallisen kansan keskuudesta, ei säätyläisperheestä. Vuosina 1907-1910 hän asui ja opiskeli laulua Italiassa, jossa käytti italialaista nimeä Maria Campoferro. Vuosina 1921-1926 hän asui Pohjois-Amerikassa Selim Palmgrenin kanssa ja konsertoi myös siellä. (Lähdeteos: Kouvulehto, Marja-Liisa: Maikki Järnefelt-Palmgren)
Järnefelt-Palmgren, Maikki
Jns:n seutukirjaston musiikkiosasto – PKKO 78.3207 JÄR – Joensuun maakunta-arkisto