Varsinais-Suomi
Somero
säähavainnot
1940-luku
Rehtori Joel Vilkin sadehavaintoja Joensuun kylässä Somerolla.
Vilkki, Joel
1950-luku
Keitele
valokuvat
juhlat
1960-luku
Paananen, Wellamo
Sadonkorjuujuhla Kulvemäellä. Annikki Penttonen kaatamassa kahvia Pesoselle. Oikealla Toivo Laukkanen ja Kaija Laukkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.10.1969.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu Kardex-kortistolaatikostosta, jonka korteille on liimattu kuvia 1950-luvun saksalaisista muotilehdistä. Uniikkikappale.
Lehmus, Jukka
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Saha tuotti sähköä Nellimissä jo 1930-luvulla
Nellim
Salmijärvi
Maaselän tunturit
Hilli, Runar
sahaus
sahalaitokset
sahatavara
sähköhuolto
sähköistys
höyrykoneet
Inari-yhtiö
Nellimin saha tuotti sähköä yhtiön omiin tarpeisiin jo 1930- luvulla. Höyrykoneiden kapasiteetin ja tekniikan lisäämisen avulla voitiin vastata tuotannon kysyntään ja laajentaa sähkönjakelua myös lähitaloihin. Erityistä linjaverkostoa ei kuitenkaan rakennettu. Saha kävi kahdella tuurilla, joten sähkön saantiin ei tullu isoja keskeytyksiä. 1940-luvulla saksalaiset hyödynsivät sahan tuottamaa sähköä mm. rakentamassaan elokuvateatterissa, johon kyläläisetkin pääsivät. Sahaustoimintaa laajenneettin rakentamalla kuivaamo ja puusepänverstas. Inari-yhtiö tuotti lautatavaran lisäksi rakennus- ja sisustustarvikkeita. Tuotanto meni lähinnä omalle paikkakunnalle, mutta yhtiöllä oli kuljetuksia varten kaksi omaa autoa ja 2-3 vierasta kuorma-autoa. Sota-aikana sahan pilli varoitti ilmapommituksista ja joinain päivinä pilli soi jatkuvasti. Saha paloi osittain talvisodan aikana, mutta se saatiin tuotantoon rauhan palattua.
Hilli, Karl Daniel
Vaattovaara, Merja
sahat
myllyt
vesivoimalat
Kuvassa vasemmalla olevassa rakennuksessa olivat sähkövoimala (vas.) ja mylly (oik.). Etualalla oleva rakennus on saha, jonka todennäköisesti oli rakentanut Viljam Nikkilä.
Pukkilan kunnankirjasto
Vehmaa
Vehmassalmi
sahateollisuus
retket
Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle suuntautuneella sahauksen päättäjäisretkellä otettiin ryhmäkuva, jossa poseeraavat Vilho Salin (vas.), Ritva Perttilä (os. Hellström), Martti Vilonen, Risto Piirola, Sakari Martin, Majanto, seuraava henkilö tunnistamatta, Alma Virtanen ja Kalle Tamminen.
Kolme kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä. Oikeanpuoleisen, Vierumäen urheiluopistolla otetun kuvan eturivissä Sorgi Martin (vas.), jonka edessä oleva tyttö tunnistamatta, Terttu Kataja, Esko Toivonen ja Tero Bäckman. Kuvassa myös Martta Vilonen, Alma Virtanen, Esko Ekman, Asko Perttilä, Alpo Majanto (takarivi vas.), Yrjö Honkanenm, Sakari Martin ja Vilho Perttilä. Retki tehtiin 1960-luvulla ja se suuntautui Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle.
Naarkosken Sahan työntekijät sahauksen päättäjäisretkellä, joka tehtiin Mikkeliin, Savonlinnaan ja Punkaharjulle. Edessä istuu Sorgi Martin. Oikealla seisoo Lauri Vesa. Martinin ja Vesan välissä on Vilho Lampinen. Sorgi Martinin vasemmalla puolella istuu Terttu Virtanen (Kataja). Kuva on otettu 1960-luvulla.
Sahauksen päättäjäisjuhlat Naarkoskella 1950-luvun alussa. Kuva on otettu niin sanotun mamman talon edustalla. Talossa asuivat Viljam ja Matilda (Tilda) Nikkilä. Juhliin osallistui sekä Naarkosken Sahan että Mäntsälän Sahan henkilökuntaa. Takarivissä ovat Ismo Virros (Virtanen) (vas.), Jaarli Vilonen, Kalle Tamminen, Jaakko Alen, tunnistamatta, tunnistamatta, Viljo Vesa ja Vilho Perttilä. Eturivissä Impi Perttilä (vas.), Aili Laine, silmälasipäinen mies tunnistamatta, nainen tunnistamatta, Ritva Hellström (Perttilä), Beda Vesa, Kerttu Vesa, jonka sylissä on Terhi Nikkilä, Toini Nikkilä, jonka takana ovat Lyyli Majanto ja Alpo Majanto, Toinin vieressä oleva lapsi on Tuire Nikkilä. Viljam Nikkilä on vaaleapaitainen mies kuvan oikeassa reunassa (kolmas oik.). Nikkilän takana Veikko Siirinen Mäntsälästä. Edessä olevat henkilöt ovat Mäntsälän Sahan työntekijöitä. Kuvan yläosassa oikealla seisovat Terttu Virtanen (Kataja) (vas.), Irja Perttilä, Juha Perttilä, Asko Perttilä ja Jalmari Vesa.
autot
1950-luvulla otettu kuva esittää Naarkosken Sahan työntekijöitä sahauksen päättäjäisretkellä, jonka määränpäänä olivat Hämeenlinna ja Tampere. Kuorma-auton hytin ovelta kurkistaa Vilho Perttilä. Lokasuojan päällä istuu golf-housuihin sonnustautunut Asko Perttilä. Kuvassa ovat myös muun muassa Alma Virtanen (ylhäällä edessä oik.) ja Sakari Martin (oik.). Auto on Austin, jossa oli 67 hevosvoiman moottori.
Kaksi kuvaa sahauksen päättäjäisretkeltä, joka tehtiin 1950-luvulla Hämeenlinnaan ja Tampereelle. Vasemmanpuoleisessa kuvassa ovat Sinisalo (vas.), Viljam Nikkilä, kaapparina työskennellyt Martta Vilonen, seuraava henkilö tunnistamatta, asettajana työskennellyt Alpo Majanto, Alma Virtanen ja merkkaajana työskennellyt Laine. Yksi retken kohteista Hattelmalan harju, jossa kuva on otettu.
1930-luku
höyläys
Sahausta ja päreen höyläystä v. 1935. Jalmari ja Veera Saastamoinen, Alma ja Taavetti Huikari, lapset Liisa Saastamoinen, Sauli Huikari. Kolmas mies tuntematon. Suoniemi. Kuvaaja ei tiedossa.
talkoot
1970-luku
Keiteleen Nujun lahjaksi saamien n. 600 tukkipuun sahaustalkoot ovat käynnissä. Terämiehenä Mauno Paananen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.4.1978.
Sahaustoiminnan historiaa Huittisten Leppäkoskella
Leppäkoski
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2004
Helminen, Aarre
Keuruun kaupunginkirjasto
Joensuu
henkilöt
sähkeet
Smithin perheen osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Cederberg-suku
Perhe Smithin osanottosähke. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 99: HENKILÖ- JA SUKUHISTORIA – Sijainti: Cederberg-suku
ru, sv
hautajaiset
Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
fi, fr
Oscar Petersenin ja puolisonsa sähke Hanna Cederbergille Pariisiin. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
dan, fr
Ida ja Alb Bülowin sähke Hanna Cederbergille Pariisiin. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Aage Romin osanotto. Joensuulainen kauppias ja sahanomistaja Carl Johan (Janne) Cederberg kuoli äkillisesti matkallaan Pariisissa 1908. Loma Hanna-puolison (Johanna Selina Parviainen) kanssa keskeytyi. Ruumis kuljetettiin takaisin Suomeen ja Joensuuhun.
Sähke Kaarlo Bergbomilta Minna Canthille 25.2.1881
Murtovarkaus
Kaarlo Bergbom
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
onnittelut
ensi-illat
Sähkeessä kiitetään Canthia "siitä oivallisesta näytelmästä, jolla olette rikastuttaneet näytelmäkirjallisuuttamme". Murtovarkaus-näytelmä oli saanut ensi-iltansa paria päivää aikaisemmin. Allekirjoituksena on noin parinkymmenen naisen nimi. Ensimmäisenä nimenä Augusta Heurlin.
Työmiehen vaimo
Sähkeessä kiitetään Canthia Työmiehen vaimo -näytelmästä. Allekirjoituksena on parikymmentä nimeä. Ensimmäisenä nimenä Betty Stråhlman.
yritykset
myymälät
Sähköasentaja Toivo Hämäläinen 50v. 1968
syntymäpäivät
Sähköasentaja Toivo Hämäläinen täytti 50 vuotta. Kunnan lahjaa luovuttamassa kunnansihteeri Erkki Soini (oik.) Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 30.8.1968.
rakennuspiirustus
rakennukset
sähkölaitokset
sähköntuotanto
Hämeenlinna
Hämeenlinnan sähkölaitos
Kauppaneuvos Bogdanoff ehdotti hämeenlinnalaisille sähkölaitoksen perustamista jo vuonna 1887, mutta kaupunkilaiset eivät vielä innostuneet asiasta. Kymmenen vuotta myöhemmin kansalaiskokous jo vaati valtuustoa vihdoin toimimaan. (Naapurikaupunki Tampereella sähköisiä katuvaloja oli saatu ihailla jo vuodesta 1889.) Toukokuussa 1899 "sähköhuonetta" alettiin lopulta rakentaa raatihuoneen tontille ja saman vuoden lokakuussa ensimmäiset sähkövalot jo syttyivät kaupungissa. Sähködynamo sai käyttövoimansa höyryturbiinista, joka oli tuotu Ruotsista. Höyrypannu oli tilattu Englannista. Laitos kehitti aluksi virtaa vain katuvalaistukseen. Kun kaupunkilaiset vaativat sähköä myös sisävalaistukseen, vanha sähkölaitos vuokrattiin 1908 Sähkö-Osakeyhtiö AEG:lle ja laitokseen hankittiin uudet tehokkaammat laitteet. Laitos lunastettiin kuitenkin kaupungille takaisin 1918, kun sähköntuotossa oli edelleen ongelmia. Kun teollisuus alkoi sähköistyä, Hämeenlinna liittyi 1921 Hämeen Sähkö-Osakeyhtiöön. 1930-luvulta lähtien kaupungin sähkölaitos toimi vain varavoimalaitoksena. Raatihuoneen tontin pienessä voimalaitoksessa oli kehitetty diesel-moottoreilla 120 voltin tasavirtaa, mutta 1930-luvulta lähtien siirryttiin vähitellen vaihtovirtaan. Vuonna 1954 kaupungin oman sähkövoima-aseman toiminta lopetettiin kokonaan ja sähkölaitos toimi vain virtaa jakavana laitoksena. Uusi toimitalo Keinusaareen valmistui 1968.
Helin, Henrik Reinhold
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Nyström, Alex
Koskinen, K. B.
Sähkölaitos ja Kokkosen talo vuonna 1925
Iisalmi
1920-luku
(Aineiston luovuttajat: Pentti ja Kyllikki Keinänen)
Iisalmen kaupunginkirjasto
sopimukset
hinnastot
sähkö
laskut
Kanteleella sijaitsevan Mattilan talon ja Naarkosken sähkölaitoksen välinen sopimus sähkövirran toimittamisesta. Sopimuksen ovat allekirjoittaneet Mattilan isäntä Oskar Perttilä ja Naarkosken sähkölaitoksen omistaja Viljam Nikkilä. Liitteenä on sähkölaitoksen virranhinnasto. Toinen dokumentti on sähkölasku vuodelta 1945. Laskusta näkee miten sähkön hinta on laskenut sopimuksessa määritellystä hinnasta.
museoesineet
Honkajoki
Sahtikuurna (4_626 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 626. Puinen, laudoista koottu iso astia. Kaarevareunainen, päädyt suorat. Maalaamaton. Kuurnaa pitää koossa kolme taivutettua riukua, jotka ovat kiilaliitoksin kiinni kuurnan päällä olevissa poikkipuissa. Kuurnan toisen päädyn alaosassa on tyhjennysreikä.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Sahtitratti (4_308 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 308. Esine on kiulun näköinen. Sen pohjassa on reikä, joka on nelikulmainen ja reunustettu neljällä parin cm:n lautapalalla "tratiksi". Reuna kimmetty.
Kinnanen, Saima
Artikkeli Huittisten Museo- ja kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1987
Äikiä, Reino
yrittäjät
henkilökuvat
Saimi Kauppinen, kotitalousteknikko ja kerhoneuvoja. Keiteleen Kukka ja Seppele. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 22.10.1970.
Saimi Maria Varis. Vuosiluku tuntematon.
Keiteleen kunnakirjasto
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 22.5.1957 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
sairaalat
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 408
rakentaminen
terveydenhuolto
1980-luku
Sairaalan harjannostajaiset 1988. Kuva Seppo Heikkilä.
koululaiset
oppilaat
Ylihoitaja Mirja Koskinen oikealla. Hänestä vasemmalla sairaalan emäntä Julia Lupsakko sekä kansakoululaiset Virpi Jääskeläinen ja Seija Saastamoinen. Takana keittiöapulainen Liisa Malinen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 9.9.1971.
Sakari Heikkinen, Keiteleen työvoimatoimikunta.
miehet
puut
kuusi
Pukkila -- Kantele
Sakeuksen pihalla olevan suuren kuusen edessä ovat Iivari Laine (vas.) ja Martti Heinonen (kesk.).
Sakkolan pitäjäjuhla Huittisissa 1.8.-99
Sakkola-säätiö
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1999
Ristilä-Toikko, Marjo
sakko
viinanpoltto
alkoholirikokset
salapoltto
asiakirjat
Lokakuulta 1865 peräisin oleva paperi, joka aiheena on ilmeisesti viinanpoltto. Kanteleen kylän talonpoika J. Erikson on saanut 1,50 kopeekkaa sakkoa viinanpoltosta.
Ivalo
Leiritie
sotavangit
vankileirit
sota-aika
Koulutie sota-aikana oli vaaroja täynnä. Ilmapommitusten aikana piti suojautua saksalaisten kaivamiin poteroihin, sillä asutus oli hyvin vähäistä Leiritien ja Koppelon kansakoulun välillä. Nykyisen urheilukentän paikalla sijaitsi saksalaisten tukikohta, jossa pidettiin sotavankeja. Vangit hoitivat vesikuljetuksia sairaalaan ja rajavartiostoasemalle. Vesi haettiin Irman kotitalon vinttikaivosta. Eräällä vedenhakureissulla tuli taas ilmapommitus ja tutuksi tullut saksalainen vartiosotilas kuoli. Pommituksesta pelastuneet vangit juoksivat hakemaan sairaalasta apua, mutta se oli myöhäistä. Avun hakeminen kuitenkin kertoi, että vartiosotilaiden ja vankien välit olivat hyvät.
Kukkola, Irma Anneli
Saksalaisten huoltokeskus Akujärven kankaalla
Akujärvi
huoltorakennukset
jatkosota
toinen maailmansota
saksalaiset
elokuvateatterit
Saksalaiset rakensivat v. 1942 huoltokeskuksen Akujärvelle Petsamon ja Luton rintaman ammus- ja muonahuoltoa varten. Huoltoalue oli huolellisesti suunniteltu ja varustettu ilmatorjuntaa ja mahdollista hyökkäystä varten juoksuhaudoilla ja poteroilla. Alueella sijaisti 40 elementeistä rakennettua parakkia, joissa oli asuinhuoneita, ruokala, elokuvateatteri ja eläinsuojia. Saksalaissotilaiden lisäksi myös paikalliset saivat osallistua elokuvanäytöksiin, joiden sisältö oli pääasiassa sotapropakandaa. Huoltokeskus poltettiin saksalaisten vetäytymisen yhteydessä v. 1944. Sodan jälkeenkin alueella jouduttiin sammuttamaan metsäpaloja, kun maastoon jääneet fosforiammukset syttyivät palamaan. Akujärvellä on vieläkin nähtävissä jäänteitä huoltokeskuksesta.
Huru, Matti
Saksalaisten sotilaiden hautamuistomerkki
puistot
Tähtipuisto
Sibeliuksenpuisto
hautamuistomerkit
muistomerkit
Suomen sisällissota
Sisällissodan taisteluissa kuoli Hämeenlinnan alueella 62 saksalaista. Heidät haudattiin 2.5.1918 Tähtipuistoon eli nykyiseen Sibeliuksenpuistoon. Kuvanveistäjät Urho Heinänen ja Wila Martin suunnittelivat Hämeenlinnan suojeluskunnan aloitteesta hautamuistomerkin, joka pystytettiin puistoon saksalaisten sotilaiden haudalle 26.4.1921. Muistomerkissä on saksaksi ja suomeksi teksti: "Suomen vapauden puolesta 1918 kaatuneille saksalaisille sotureille kiitollinen Hämeenlinna." Vuonna 1962 hauta ja hautamuistomerkki siirrettiin vanhalle hautausmaalle, kun puistoon pystytettiin Jean Sibeliuksen patsas. Vaikka kaikki viralliset tahot puolsivat haudan siirtoa, se herätti kuitenkin paljon keskustelua ja paheksuntaakin.
Suomen valokuva - Kaarlo Lindberg