Karjala
Kivennapa
luostarit
Lintulan luostari
nunnat
Julkaisussa kuvaillaan Kivennavan pitäjässä sijaitsevaa Lintulan naisluostaria, sen historiaa ja toimintaa.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 28.2 LIN
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden naisluostari
toiminta
kirjallisuus
koulut Puhakka
Antti Runeberg
Johan Ludvig
Lukemisia Suomen Kansan Hyödyksi - Sawo-Karjalaisten Oppiwaisten toimittamia. 1 Kirjasta löytyy mm. kontiolahtelaisen Antti Puhakan runoelma Ilma-kirjain, eli almanakan Tekijöistä.
Tikkanen, P. (toim.)
Sawo-karjalainen osakunta (Helsingin yliopisto)
Muistojulkaisu Kiteen lainajywästön 160-wuotisesta toiminnasta wuosina 1773-1933
Kitee
viljavarastot
pitäjänmakasiinit
perustaminen
historia
Julkaisu sisältää tietoa Kiteen lainajyvästön perustamisesta sekä Keisarillisen majesteetin armollisen julistuksen pitäjän makasiinien uudistamisesta ja voimassa pitämisestä vuodelta 1810. Lisäksi on historiaa jyvästön 160-vuotisesta toiminnasta.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 67.3 MUI
Pohjois-Karjalan maanviljelysseura
Neljännevuosisata heimotyötä : johdatusta Karjalan Sivistysseuran 25-vuotistoimintaan ja seuran toiminnan 5-vuotiskausi (1926-1931)
Laatokan Karjala
kulttuurijärjestöt
karjalaisuus
kotiseututyö
Vienan Karjalaisten Liitto
Karjalan Sivistyssseura
Itäkarjalaisten pyrkimykset elinolojensa ja sivistystasonsa kohentamiseen saivat 1890-luvulla pontta Suomessa virinneestä karelianismista ja Suomeen asettuneiden karjalaisten kotiseuturakkaudesta. Vuonna 1906 vienalaiset kauppiaat ja heidän suomalaiset tukijansa perustivat Wienan Karjalaisten Liiton, jonka tavoitteeksi asetettiin Vienan henkisen ja aineellisen tilan kohentaminen. Liiton nimi muutettiin vuonna 1917 Karjalan Sivistysseuraksi. Julkaisu on katsaus seuran 25-vuotiseen historiaan (1906-1931) sekä 5-vuotiskauden toimintaan 1926-1931.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 06.1 HÄR
Karjalan Sivistysseura
Säkkijärvi
Viipuri
Laatokka
matkat
muistelmat
1700-luku
1800-luku
koulut
kirjakaupat
kirjapainot
ruotuväkilaitos
lahjoitusmaat
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Ensimmäinen osa sisältää artikkelit: Säkkijärven rannoilta; Matka Laatokan merellä; Pietarinpäiwän wiettämisestä Kiwennavalla; Kouluista, kirjakaupasta ja kirjapainosta Wenäjän Suomessa; Rekryytinotosta Wenäjän Suomessa; Lehtiä lahjoitusmaitten historiasta.
Salenius, Johan Magnus
Tampereen kaupunginkirjasto – Kansalliskirjasto
Hufvudstadsbladet
Valkjärvi
Hiidenmäki
Lemi
sodat
kauppa
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Toinen osa sisältää artikkelit: Käynti Hiidenmäellä; Lemin pitäjästä; Tietoja Itä-Suomesta Lappeenrannan sodan ajoilta; Lisälehtiä lahjoitusmaitten historiaan; Wiipurin kaupasta ww. 1718-1812; Pieniä muistutuksia ja lisätietoja.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.80
Virolahti
Käkisalmi
Sortavala
Äyräpää
Muolaa
häät
kirkot
maanmittaus
Kirjan kirjoittaja Johan Magnus Salenius (1846-1928) oli Kuopion suomalaisen lyseon rehtori vuosina 1878-1907. Hän oli myös historioitsija, joka tutki Karjalan ja Savon historiaa. Hän kirjoitti kolmeosaisen teoksen Niitä näitä Itä-Suomesta, joka on julkaistu 1875-1877. Kolmas osa sisältää artikkelit: Wirolahden rannoilta; Häämenoista Walkjärven pitäjässä 1800-luvun alulla; Jaetuista kirkkokunnista Suomen sydänmailla menneellä vuosisadalla; Maanmittauksista Wenäjän Suomessa; Tietoja Käkisalmen ja Sortavalan kaupungeista; Wiipurin valloituksesta w. 1710; Lyhyt kertomus Wiipurista wuodelta 1750; Pyhäristin pitäjän eri nimistä.
Joensuu
henkilöt
nimikirjoitukset
Joensuun seutukirjaston maakuntaosastolle ja Pohjois-Karjalan museoon on päätynyt aineistoa liittyen von Fieandt -sukuun. Alexandra von Fieandtin nimikirjoitus vuodelta 1882 löytyy Hushållet och köket -kirjasta. Kirjan välistä löytyi mm. Finlands klagan -runoelma sekä Mycket tjock pannakaka -resepti kirjoitettuna Selma Rönnholmin käyntikortin taakse.
Nuori Suomi - Päivälehden joulualbumi 3 1893
Reijonen
Juha
Päivälehden joulualbumista vuodelta 1893 löytyy mm. Juha Reijosen kirjoitus. Juho Reijonen syntyi Nurmeksessa vuonna 1855. Hän oli nuorsuomalainen pappi ja ensimmäisiä suomenkielisiä kirjailijoita. Reijonen vihittiin papiksi vuonna 1881. Sen jonka jälkeen hän toimi lukuisissa seurakunnissa. Vuonna 1891 Reijonen valittiin Virolahden kappalaiseksi. Vuosina 1881-1905 Reijonen julkaisi kymmenittäin kertomuksia, joissa hän kuvasi pohjoiskarjalaista ja paikallista rahvasta.
Päivälehden toimitus (toim.)
Päivälehden kirjapaino
Nuori Suomi 1-3 : novelleja ja kertomuksia
novellit
kaunokirjallisuus
1880-luku
Nuori Suomi, osat 1-3, sisältää kolme novellia: 1. Aarne: Kahdeksan tunnin kokemukset; 2. Aleksis Raunio: Mammonan orjuus; 3. Aarne: Sokea. Aarne on nimimerkki, jonka oikea nimi oli Alexandra Gripenberg. Hän oli 1857 Kurkijoella syntynyt ja 1913 Helsingissä kuollut suomalainen naisasianainen. Aleksis Raunio oli taas Alexander Ramstedtin (1848-1889) nimimerkki. Lähde: Wikipedia
Gripenberg, Aleksandra
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 84.2 NUO
G. W. Edlund
Ramstedt, Alexander
Pohjois-Karjala
nuorisoseurat
aikakauslehdet
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1909 numeron 6 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan kevätlehti. Se sisältää mm. tietoa Pohjois-Karjalan Nuorisoseuran vaiheista vuosilta 1894-1909 sekä Pohjois-Karjalaan liittyviä runoja ja kertomuksia.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.63 NYY
Sanomalehti-osuuskunta Nuori Karjala
Nuorisoseuraliikkeen äänenkannattaja Nuori Karjala -lehti julkaisi vuonna 1910 numerot 6, 7 ja 8 nimellä Nyyrikki : Nuoren Karjalan julkaisu. Se sisältää nuorisoseuraliikkeeseen liittyvien artikkeleiden lisäksi:: Rafael Engelbergin Suomen huoli -juhlarunon Pohjois-Karjalan laulu- soitto ja urheilujuhlaan Niittylahdella kesällä 1910; Mikko V. Erich: Kansanopistojemme merkityksestä nykyhetkellä; Konst. Siitoin: Poimintoja kalastusnevojen valmistamisesta ja kalastuksesta Pielisellä; Artikkelit Pielisjoen kanavan vihkijuhlasta ja Pohjois-Karjalan kansanopistorakennuksen historiasta Niittylahdessa.
Nuori Karjala
Ohjesääntö kalanpyyntiä warten Ilomantsin kihlakunnassa.
kalastus
ohjesäännöt
kalastusoikeus
Julkaisussa sääntöjä, jotka koskevat erilaisia kalastustapoja, ajankohtaa ja kalastuksen valvontaa Ilomantsin kihlakunnassa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.42 OHJ
Suojärvi
Korpiselkä
elinolot
arkielämä
kansanperinne
rakennusperinne
asuminen
ruokaperinne
väestö
1890-luku
Tohtori A. A. Branders sai 1889 Keisarilliselta senaatilta määräyksen oleskella vuoden Suojärven ja Korpiselän pitäjissä. Hän tutki paikallisia oloja ja kirjoitti tutkimuksistaan kertomuksen.
Branders, Anders
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.2 BRA
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Outokumpu
kaivostoiminta
kaivokset
kaivostyö
kuparimalmit
Outokummun kaivostoiminta alkoi vuonna 1910, kaksi vuotta kuparilohkareen löytymisen jälkeen. Historiikki sisältää Outokummun kaivoksen alkuvuosien historiaa.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 63.1 OUT
Outokummun Kaivosyritys
malmit
Julkaisussa kerrotaan Outokummun kaivoksen historiaa malmiesiintymän löytymisestä (1910) lähtien, nostetuista malmimääristä ja jalostuksesta ja jatkokäsittelystä.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 63.1 OUT
evankelis-luterilainen kirkko
papit Laamanen
Nils Johan
Paimen-ääniä Karjalasta oli Ylä-Karjalan rovastikunnan papiston perustama lehti. Se alkoi ilmestyä varsinaisesti vuonna 1881. Vastaavana toimittajana toimi Nils Johan Laamanen. Hän oli saapunut kaupunginsaarnaajaksi Oulunsalosta Johan Pöyhösen tilalle. Lehden näytenumero ilmestyi sanomalehti Karjalattaren välissä loppuvuonna 1880. Lehden tyyli oli ärhäkkä ja kärkevä. Laamanen tarttui erityisesti juomiseen ja viinan valmistamiseen. Lehti herätti mielipiteitä puolesta ja vastaan. Sen tuomitseva sävy oli joidenkin mielestä liian syyttelevä eikä lehti sen takia ollut kansan tarvitsemaa mieltä ylentävää sielunravintoa. Myös Laamasen räiskähtelevä persoona ja ilmaisutyyli saivat osan seurakuntalaisista ja muista kaupunkilaisista ärsyyntymään. Erityisesti kauppias Neppenström luotsasi seurakuntalaisten vastarintaa. Lehti ilmestyi vain puoli vuotta. Sitä jatkoi Vartia, joka oli myös Laamasen perustama. Myös tämä lehti tilaajien puutteessa vain vähän aikaa.
Laamanen, Nils Johan (vastaava toimittaja)
Joensuun Kirjapaino-yhtiön kirjapaino
Pielisen ympäristön asutus : kotiseutukuvaus
Pielinen
Pielisjärvi
asutushistoria
asukkaat
suvut
sukunimet
henkilönnimet
kylät
1600-luku
Kirja kertoo Pohjois-Karjalan asutushistoriasta 1500-luvulta 1700-luvun alkupuolelle, lähinnä Pielisen vesistöalueen ympäristöstä. Se käsittää Pohjois-Karjalan pohjoisosan. Kirjassa kerrotaan suvuista, jotka asuttivat alueen kyliä.
Kokkonen, Heikki
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 KOK
Piirteitä Sortavalan Kasvattajaopiston toiminnasta vuosina 1918-1938
sosiaalialan oppilaitokset
historiikit
lastenkodit
sosiaalikasvattajat
koulutus
matrikkelit
Sortavalan Kasvattajaopisto
Vuonna 1918 sodan jälkeen Suomessa oli paljon sodasta kärsineitä lapsia, joille tarvittiin lastenkoteja. Suureksi ongelmaksi tuli lastenkotien henkilökunnan ja johtajattarien puute. Kirkon Sisälähetysseura asetti toimikunnan, joka alkoi suunnitella Sortavalaan lastenkotien johtajatarkoulutusta. Sortavalaan perustettiin Kasvattajaopisto vuonna 1918. Se sijoitettiin Sortavalan Diakonissalaitokseen. Siitä tuli Suomen ensimmäinen sosiaalialan oppilaitos, ja se on toiminut Kirkon Sisälähetysseuran omistuksessa. Lähde: Karppinen, Leena: Ruusun askelin 1. Kasvattajaopiston eilisestä. 2003. Matti Elomaa kirjoitti historiikin Kasvattajaopiston 20-vuotisesta toiminnasta 1918-1938. Julkaisuun on painettu virheellisesti 1928-1938.
Elomaa, Matti
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5
vesiliikenne
Valamo
elinkeinot
Ruskeala
louhokset
rautamalmit
tehtaat
Pitkäranta
kansanrunous
metsästys
luonto
maisema
Kirjoittaja Oskar Relander (1863-1930) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunoudentutkija. Hän teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928, josta oli välillä poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916-1917.
Relander, Oskar
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO PKKO 42.7 REL
Kansanvalistusseura
Pohjois-Karjala kaunokirjailijain innoittajana ja kynänkohteena : havaintoja ja viittauksia
kirjailijat
aiheet
Olla Teräsvuori (1888-1953) tunnetaan ennen kaikkea vapaan kansansivistystyön uranuurtajana. Hän toimi Joensuun Vapaaopiston rehtorina vuodesta 1922 ja opintokerhotoiminnan edistäjänä Pohjois-Karjalassa ja Suomessa. Hän oli myös filatelian harrastaja. Hänen kirjallinen tuotantonsa sisältää myös kirjallisuudentutkimuksen alaan kuuluvia teoksia.
Teräsvuori, Olla
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 86.2 TER
järjestöt
Pohjois-Karjalan Historiallinen Seura
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Joulunviettotapoja -kysely
Pohjois-Karjalan ja Joensuun opas ja liikekalenteri 1927
yritykset
liikelaitokset
myymälät
teollisuus
teollisuusrakennukset
pitäjät
kunnat
Liikekalenteri sisältää Joensuun ja Pohjois-Karjalan yritysten, teollisuuslaitosten ja kauppaliikkeiden ilmoituksia vuodelta 1927. Siinä on tietoja Joensuun palveluista ja niiden osoitteet sekä huomattavimmat Pohjois-Karjalassa ja Joensuussa toimivat ja seurat ja yhdistykset tuohon aikaan. Kirja sisältää myös luvun: Lyhyt silmäys Pohjois-Karjalan historiaan sekä teollisuuden kehitykseen. Pohjois-Karjalan pitäjät: pinta-ala ja väkiluku 31.12.1926, on lueteltu ja tietoja on mm. kuntien teollisuudesta. Erikseen on tietoja Värtsilän teollisuudesta sekä Outokummun kaivoksesta. Sisältää runon Pohjois-Karjala, jonka on kirjoittanut Terttu Orpana. Mukana on kuvasivuja Joensuusta ja Pohjois-Karjalasta: teollisuuslaitoksista ja muista rakennuksista ja maisemakuvia. Valokuvat kuvateksteineen: Koli ( s. 5) Joensuun kaupunki lentokoneesta 300 metrin korkeudesta kuvattuna ( s. 7) Sankarivainajien hautapatsas Joensuun luterilaisella hautausmaalla (s. 9) Pohjois-Karjalan vapaudenpatsas - taustalla Joensuun kaupungintalo (s. 11) Penttilän saha 250 m. korkeudelta kuvattuna (s. 13) Joensuun luterilainen kirkko (s. 15) Ilosaari (s. 17) Joensuun yhteiskoulu ja Joensuun lyseo (s. 19) Joensuun tyttökoulu ja Joensuun kansakoulu (s. 21) Rauta-aitan liiketalo (s. 23) Joensuun kreikka.-katol. kirkko (s. 25) Itä-Suomen faneeritehdas o.y. Joensuussa (s. 27) Joensuun kaupungintalo (s. 29) Yleiskuvia Joensuusta (s. 31) Joensuun Linnunniemi (s. 33) Pankakosken tehdasalue lentokoneesta kuvattuna (s. 35) Pankakosken tehdas vesisulkulaitoksineen (s. 37) Ilomantsi : näköala Möhkön tehdasalueelta (s. 39) Ilomantsi : näköala Kuolismaan vaaralta itäänpäin (s. 41) Maisema Ilomantsin kirkonkylästä (s. 43) Megrin kuulu kenttävartio : entinen luoistari (s. 45) Kaunis Koitajoki Ilomantsissa (s. 47) Möhkönkoski Ilomantsissa ja Järvimaisema Ilomantsissa (s. 49) Kesäinen karhunpesäryteikkö Ilomantsissa (s. 51) Valtakunnan itäraja talvella ja Tukinuittoa kesäisin rajaseudulla (s. 53) Linnunniemen hovi Pälkjärven Pälksaaressa (s. 55) Värtsilä lentokoneesta kuvattuna (s. 57) A. B. Värtsilä Oy:n vanne-, rauta- ja naulatehdasrakennus (s. 59) Osa Värtsilää talvella (s. 61) Outokummun kaivos [piirros] (s. 63) Outokummun kaivos (s. 65) Nurmeksen kylpylaitos (s. 67) Maisema Kolilta ja Matkailijayhdistyksen moottorialus "Ukko-Koli" (s. 69) Puntarikoski ja Kuusankoski Koitajoessa (s. 71) Höljäkän Konnanlampi ja Maanvilj. Pekka Kilpeläisen talo Nurmeksen Porokylässä : entinen Simo Hurtan hovi (s. 75) Nurmeksen Kauppa Oy:n liiketalo (s. 77) Pohjois-Karjalan Kirjapaino Oy:n uusi liiketalo [piirros] (s. 78) Liperin kirkko ja Siikakosken tehdas (s. 79)
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.76
Pohjois-Karjalan kirjapaino
Pohjois-Karjalan suojeluskuntalainen 1924
suojeluskunnat
Lotta Svärd
kausijulkaisut
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 39.051 POH
Joensuun Sk- ja Lotta Svärd-piirit
Itä-Karjala
Viena
1900-luku
Vienan Karjalaisten liitto
Kirjassa kerrotaan Vienan Karjalan elinoloista kuten elinkeinoista, sivistyksestä ja valistuksen edistämiseen tarkoitetusta Vienan Karjalaisten Liiton perustamisesta.
Joensuun pääkirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.2 HÄR
Nurmes
rakentaminen
tontit
rakennukset
säännöt
Keisarillisen Suomen Senaatin 19.12.1882 vahvistamat rakentamisen säännöt Nurmeksen kauppalalle painettuna kirjasena.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 RAK
Ruskealan 100-vuotias kirkko vuonna 1934
seurakunnat
kirkkorakennukset
Ruskealan kirkko
Julkaisussa Ruskealan 100-vuotiaan kirkon historiaa: rakennustoimikunnan toiminta, kirkon suunnittelu ja rakentaminen, tarpeiston hankinta ja vakinaisten pappien luettelo. Lopussa myös 100-vuotisjuhlan ohjelma.
Liljeblad, Karl Emil
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7109 LIL
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) ja hänen siskoihinsa liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström