tiet
pihat
Honkajoki
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_104 Honkajoki, Pukarankylä). Etualallla maantie, takana tilan pihapiiriä. Kuvan keskellä humalistotarha. Kuva haalea.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
rakennukset
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_105 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvattu kujan päästä. Vasemmalla navetan pääty, keskellä humalistotarha, jonka takana aitta. Navetan takana näkyy Pukaran talon päätyä.
Niin vihreä olit laaksoni - Pajupuro : puhe Pajupuron Nuorisoseuran 80-vuotisjuhlissa
Pohjonen, Pentti
Keuruun kaupunginkirjasto
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_106 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla navetan takaseinää, keskellä aitta. Pukaralammin pihapiiriä kiersi melko näyttävä kiviaita.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_107 Honkajoki, Pukarankylä). Kuvattu aidan takaa. Vasemmalla navetta, keskeltä takaa näkyy päärakennuksen kulmaa, oikealla vilja-aitta. Vrt. Honkajoki-Seuran Joulu 1961, s. 9.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_108 Honkajoki, Pukarankylä). Keskellä näkyy osa navetasta, oikealla vilja-aitta. Kuvattu Pukaran talon pihasta päin.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_109 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla navetta, keskellä näkyy päärakennuksen kulmaa, oikealla heinäsuuli eli -lato. Vrt. Honkajoen Joulu 1975, s. 7.
Pukaralammin tilan päärakennus 1950-luvun alkupuolen asussa
Pukaralammin tilan päärakennus 1950-luvun alkupuolen asussa (1_110 Honkajoki, Pukarankylä).
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_111 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla kaivokoppi, sijaitsi päärakennuksen takana. Oikealla päärakennus.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_112 Honkajoki, Pukarankylä). Vasemmalla päärakennus, oikealla vilja-aitta (jauhot ja ruokavilja), jonka toisessa kerroksessa luhti. Aitan seinässä näkyvästä ristikkokoristeisesta luukusta harjoitti talon poika Eero Pukaralammi kioskimyyntiä useana kesänä 10-12-vuotiaana. Myyntituotteina oli mm. karamelleja ja juomia. Henkilö ryhtyi myöhemmin kauppiaaksi.
Pukaralammin tilan pihapiiriä (1_113 Honkajoki, Pukarankylä). Liiterirakennus takaa kuvattuna. Vasemmassa päässä lammasnavetta.
huonekalut
Työpöytä (1_120 Honkajoki). Puusta valmistettu koristeellinen työpöytä ja kaksi selkänojallista tuolia. Väriltään tummia. Seinällä kehystettyjä valokuvia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
puhelinlaitteet
radiolaitteet
Puhelin ja radio (1_121 Honkajoki). Seinässä kiinni oleva iso puukuorinen puhelinlaite ja pöydän päällä isohko radio. Kuva on 1950-luvulta, joten laitteet siltä ajalta tai vanhempia. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Keinutuoli (1_123 Honkajoki). Puusta valmistettu ja koristeellinen. Väriltään tumma. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
huoneet
Huonenäkymä (1_124 Honkajoki). Keskellä korkea kirjahylly, jossa lasiovet. Vasemmalla näkyy osa sängystä ja oikealla puusta valmistettu selkänojallinen tuoli sekä osa pöydästä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Sänky (1_131 Honkajoki). Sivustavedettävä sänky, vuode laitettuna. Kuvan oikeassa alalaidassa kahdet saappaat ja yhdet kengät. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tuoli (1_133 Honkajoki). Puusta valmistettu selkänojallinen tuoli. Maalattu tummaksi, kulunut. Nostettu pihaan, takana avonainen talon ovi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Paananen, Vellamo
Koskinen,Teuvo
tulisijat
Takka (1_139 Honkajoki). Yleensä talon tuvassa sijaitseva korkea kulmatakka. Muuri vaalea. Etualalla peltinen sanko. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Savuhormipellin avausmekanismi (1_140 Honkajoki). Puusta ja narusta rakennettu katonrajassa oleva mekanismi, jolla avataan ja suljetaan savuhormin pelti. Liittyy ehkä kuvaan 1_139. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tilda Kuikanmäki kertoo : voi sitä riemua ku joulu tulloo
Pohjonen, Sinikka
Kirstu (1_146 Honkajoki). Puusta valmistettu, rautavahvisteinen. Päältä avattava. Maalattu vaaleaksi, etusivussa vuosiluku 1814. Seinällä hevosaiheinen ryijy. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Tapper, Harri
Eetu Hyvämäki : herkästi tunteva runoilija ja lämminhenkinen kirjoittaja
Marttila, Heikki
Historiikki Lanneveden Sampo nuorisoseuran 90-vuotisjuhliin 20.-21.10.1990
Turpeinen, Anna-Liisa
Heikkilä, Juhani
Kopiointivapaa. Lupa aineiston kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Tilda Kuikanmäki kertoo : muistitietoa Muittarilta- osin sadankin vuoden takaa
Tämä on juttu juomareista, koottu kohmelowäestä
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
arkkiveisut
Pohjois-Pohjanmaa
1800-luku
kansanrunous
Tämä on juttu juomareista on tunnetuin Tuoriniemen runoista. Runon 413 kalevalamittaista säettä tarjoavat osuvia tuokiokuvia eri säätyjen elämästä. Runo julkaistiin ensimmäisen kerran Turun Viikkosanomissa 1826 ja sen jälkeen useina arkkiveisupainoksina Oulussa, Vaasassa ja Viipurissa.
Tuoriniemi, Elias
Helsinki : SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
onnettomuudet
Merijärvi
haaksirikot
hengelliset laulut
Lauluja nuorisoille -vihkon kolme onnettomuusaiheista veisua ovat ilmeisesti G. W. Gustafssonin kirjoittamia. Gustafsson oli aikansa tuotteliaimpia viisujen sepittäjiä. Hän esiintyi myös nimimerkeillä ”Kustaa Kustaanpoika Lapista” ja ”Kansan parasta harrastava henkilö”.
Gustafsson, G. W.
Hämeenlinna : Hämäläisen osakeyhtiön kirjapaino
Marttila ,Heikki
runot
Runo kirpusta esittää sääty-yhteiskunnan herrat ja kerjäläiset kirpun tasapuolisesti kiusaamina. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Suomen kansan vanhoja runoja -teoksen neljännessä osassa (1829).
Helsinki : Teoksessa Suomen kansan wanhoja runoja, ynnä myös nykyisempiä lauluja. Neljäs osa.
Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä 18. pnä Lokakuuta 1907 ja jossa hukkui 20 henkeä
1900-luku
satamat
Oulunsalo
Varjakka
1907
Katastrofit ja onnettomuudet olivat suosittuja arkkiveisujen aiheita. Surulaulu tapaturmasta, joka tapahtui Warjakan retillä kertoo Oulunsalon Varjakassa syksyllä 1907 tapahtuneesta turmasta. Norjalaisen parkki Haugesundin lastausväkeä kuljettanut vene kaatui ja kaksikymmentä lastaustöissä ollutta oulunsalolaista vaimoa ja tytärtä hukkui. Vain neljä naista ja proomun peräsimessä roikkunut venemies pelastuivat.
A. H.
Muistatko vielä Häkälän pittään- kyläyhteisön Ilolankankaalla?
Hakkarainen , Esa
aikakausiromaanit
naisen asema
Oulu
1840-luku
naiskirjallisuus
Fredrika Pietilän pienoisromaani Kihlatut (1878) kertoo rinnakkain talonpojan tyttären Maijun ja merimiehen tyttären Kaisun elämästä 1840-luvun Oulussa. Pietilä ottaa kantaa moniin naisen asemaan liittyviin epäkohtiin, kuten miehen naittajavaltaan ja oikeuteen päättää perheen taloudesta. Fredrika Pietilä (1837-1888) valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1868. Synnyinkaupunkiinsa Ouluun hän palasi vuonna 1877 ja toimi opettajana Kajaanintullin koulussa kuolemaansa asti.
Pietilä, Fredrika
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirajsto
Muisteloita 1930-1940-luvun maaseudun elämästä
Hänninen, Erkki
Mitä puuttui? : kertomus perheellisestä elämästä
maaseuturomaanit
1890-luku
arkielämä
kansankuvaus
Toimittaja ja valtiopäivämies Juho Haanpää (1836-1920), kirjailija Pentti Haanpään isoisä, kirjoitti muiden toimiensa ohella kaunokirjallisia kertomuksia. Mitä puuttui ilmestyi 1891 Uuden Suomettaren alakertaromaanina ja samana vuonna myös erillisenä teoksena Kertomuksia kansalle -sarjassa.
Haanpää, Juho
Puuma - musiikin ja lehtityön moniottelija
laulut
sanat
rakkaus
Arkkiveisuista suosituimpia olivat onnettoman rakkauden balladit. Kolme uutta huwittawaa rakkauden laulua sisältää haikeita runoja kaipuusta ja eron tuskasta. ”Rakkauden muisto” ja ”Hannan laulu” ovat sulhasen jäähyväislauluja rakastetulleen. ”Poika neitillensä” neuvotaan laulamaan samalla nuotilla kuin ”Höyrylaiva Österbotten”.
Utriainen, S. C.
Saarijärven kirkon maalauksia kolmelta vuosisadalta : vanha kirkko ja Johan N. Backmanin alttaritaulut
Hanka, Heikki
Suomen kirjallisuus kertoo Heikki Väänäsen olleen “täydellinen boheemi, levoton vaeltaja ja liiaksi viinan tuttu”. Elantonsa hän hankki kiertelevänä viuluniekkana ja runonlaulajana, joka saattoi tehdä runon mistä aiheesta tahansa, vaikka ei osannut itse lukea tai kirjoittaa. Parhaiten Väänänen muistetaan kuolintapansa vuoksi. Hän menehtyi kuumaan leivinuuniin, jonne oli kömpinyt humalassa nukkumaan. Kellon kylän Mariasta on varoitusruno, jonka aihe on tyypillinen kansanrunoille: lihallinen synti turmelee omantunnon ja sitä myöten ulkoisenkin hipiän.
Väänänen, Heikki
Helsinki :SKS : Teoksessa Kahdeksantoista runoniekkaa: valikoima Korhosen, Lyytisen, Makkosen, Kymäläisen, Puhakan, Räikkösen y.m. runoja ja lauluja. Toim. Kustavi Grotenfelt.
Lystillinen runolaulu kummasta kalakukosta
Lystillinen runolaulu kummasta kalakukosta kertoo oululaista tulliherraa petkuttavasta paltamolaisesta talonpojasta. Talonpoika antaa tulliherralle kalakukon, jonka sisään on leivottu ”katti karwoinensa”. Runo ilmestyi myös englanniksi Giuseppe Acerbin matkakuvauksessa Travels through Sweden, Finland and Lapland (1802).
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799 Vol. 1
matkat
matkakertomukset
Pohjoismaat
Lappi
Norja
Ruotsi
Suomi
1700-luku
Italialainen tutkimusmatkailija Giuseppe Acerbi (1773–1846) matkasi vuosina 1798-1799 Suomen ja Lapin halki Nordkappiin, Euroopan pohjoisimpaan kärkeen. Kolme vuotta myöhemmin hän julkaisi retkestään laajan englanninkielisen teoksen, jossa hän kuvaili Suomen luontoa, ihmisiä ja tapoja. Kirjan hieno kuvitus on Acerbin ja hänen matkakumppaninsa A. F. Sjöldebrandin käsialaa. Hyönteis- ja lintukuvia Acerbi ei piirtänyt luonnossa vaan teki ne myöhemmin käyttäen mallinaan Upsalan yliopiston kokoelmia. Acerbin teos on tunnetuin Suomesta kirjoitettu matkakirja.
Acerbi, Giuseppe
Travels through Sweden, Finland and Lapland to the North Cape in the years 1798 and 1799. Vol 2
Travels-teoksen toisessa osassa matkataan Muonionjokea ja Palojokea pitkin Jäämeren rannikolle ja sieltä edelleen purjehtien Nordkappiin. Lappia koskevan matkakuvauksen jälkeen seuraa laaja osasto ”Yleisiä ja sekalaisia tietoja Lapista” (General and miscellaneous remarks concerning Lapland), jossa kuvaillaan lappilaisten elämää ja tapoja, historiaa ja mytologiaa. Teoksen loppuun on painettu Acerbin nuottimerkintöjä ja päiväkirja, jossa matkareitin paikkakunnat on lueteltu saapumis- ja lähtöpäivämäärineen.
Keisari Alexander I:sen matka Pohjanmaalla v. 1819
hallitsijat
matkakirjallisuus
Pohjanmaa
keisarit
vierailu
Kajaani
Tornio
Liminka
1819
Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri I vieraili Oulussa 1819. Matkasta on säilynyt monia asiakirjoja ja aikalaiskertomuksia. Maanmittari ja kaupunginvaltuutettu Petter Wilhelm Aurén (1826-1896) käyttää kirjasensa pääasiallisena lähteenä Sara Wacklinin teosta Sata muistelmaa Pohjanmaalta (1844-45).
Aurén, Petter Wilhelm