Tamminen, V. Matti
Keuruun kaupunginkirjasto
Säkylä
paikallishistoriat
Nurminen, Raili
Jyväskylässä : K. J. Gummerus Osakeyhtiön kirjapainossa
Säkylän kunta ja seurakunta
Rytkönen, Raili
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 10.9.1964 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos on runokirja, jonka tekstit on kirjoitettu kirjoituskoneella huopapaperille. Paperi värjätty kahvilla. Sidos on liimaton, historiallinen koptisidos. Puuvillalanka, selässä pitsiä. Uniikkikappale.
Wallin, Kristiina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Kersti Bergrothin "Salaisuutemme"-teoksen kansiin kiinnitetty kirja, jossa skissi-paperista ja höyhenistä valmistetusta paperimassasta tehdyt sivut. Sivuilla sattumanvaraisesti siveltimellä vedettyjä vahakuvioita. Teos on osa "Perhonen"-tilateosta. - Uniikkikappale.
Zweygberg, Eija
Verne, Jules
Kirjastot.fi
Sälinkään kylän maisemanhoito- ja maankäyttösuunnitelma : Osa 1/2
maisemanhoito : maaseutu : kylät : Sälinkää
maankäyttö : maankäytön suunnittelu : Mäntsälä : Sälinkää
Sisältää suunnitelman sivut 1-90. Toinen osa osoitteessa http://digi.kirjastot.fi/items/show/123025
Linnasalo, Kaisa
Mäntsälän kunnankirjasto
Sälinkään kylän maisemanhoito- ja maankäyttösuunnitelma : Osa 2/2
Sisältää suunnitelman sivut 92-186. Ensimmäinen osa osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123024
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Sälinkää
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Keitele
valokuvat
sotainvalidit
1960-luku
Paananen, Wellamo
Luottotoimikunnan puheenjohtaja Eino J. Kortelainen naulaamassa Sotainvalidien Veljesliiton salkokilpeä konttorinhoitaja Tapio Nuutisen avustamana Säästöpankin salkoon. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 8.12.1967.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
perheet
opettajat
Salme Jalovaara sylissään Jukka-Pekka ja vierellään Olli-Pekka 1965.
työmaat
Salmenmäki, Vuonamo. Puhelin/sähkölinjojen laittamista. Uuden tieväylän aikaa n. 1968-69.
Salmijärvi
1920-luku
suvut
asukkaat
Haastateltava muistelee keitä asui Salmijärven rannalla ennen 1920-lukua. Salmijärvellä oli useita suomalaisia sukuja ja taloja ja myös jonkin verran norjalaisia.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
Saloilta ja vesiltä : metsästys- ja pyyntiretkiä. 1. vihko
eräkertomukset
1800-luku
Hämeenlinna
Hauho
metsästys
Onni Wetterhoffin erätarinoiden ensimmäisen osan aloittaa kuvaus maineikkaasta erämiehestä ja karhunkaatajasta, hauholaisesta Eero Juhani Heinäkankaasta (1799–1884), jota Wetterhoff oli käynyt haastattelemassa yhdessä ystävänsä, kirjailija Paavo Cajanderin kanssa. Kirjan toinen tarina kertoo Hämeen metsästysseuran sudenajoista talvella 1883. Susijahteihin osallistui paikallisten metsästäjien ohella myös venäläisiä ammattimetsästäjiä, lukaaseja.
Wetterhoff, Onni
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Saloilta ja vesiltä : metsästys- ja pyyntiretkiä. 2. vihko
Kalvola
Onni Wetterhoffin eräkertomusten toisessa osassa kerrotaan mm. kuuluisasta sääksmäkeläisestä metsästäjästä ja karhunkaatajasta Kokko-Kustaasta (1818–1886), jonka metsästysretket ulottuivat myös Hämeenlinnan seudulle. Teoksessa on myös kuvaus kirjoittajan "onkimaretkestä" Kankaistenjärvelle ja ilvesjahdista Kalvolan metsäseudulla jouluna 1882.
Salo
kotiseutukuvaukset
Kansanvalistusseuran kotiseutukuvauksia, 22.
Kallio, Väinö
Kansanvalistusseura
Teos on taiteilijakirja. Teoksessa on kuvia Maaria Wirkkalan ja Jukka Mikkosen ohikulkupaikoista Helsingin Ruoholahdessa ja lentokentän suunnalla Tuusulantien varrella pimeän aikana 27. ja 28.10 1989. Kuvien sisältönä on "ajatuksia hiekkakasojen ja rakennustyömaiden ääreltä", ts. Maaria Wirkkalan valitsemia kohteita Jukka Mikkosen valaisemina. - "Samaan aikaan toisaalla" -tilateos oli oheistapahtuma Suomen rakennustaiteen museossa järjestetylle Tehdään betonista -näyttelylle.
Wirkkala, Maaria
Mikkonen, Jukka
Viika, Sakari
Ilonen, Juha
Sambakarnevaaleista Hotelli Keurusselän juhlavuoden viettoon
Haapanen, Olli
Riihimäki, Lea
Runeberg, Johan Ludvig
Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) ja hänen siskoihinsa liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Samlade Skrifter #28: Hemsöborna och Skärkarlsliv
Strindberg, August
halonhakkuu
Samola
1910-luku
Samolan talon väkeä puunhakkuussa vuoden 1915 tienoilla
Orimattilan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
1970-luku
kioskit
Sampan kioski toimi vuodesta 1972 seuraavan vuosikymmenen puoliväliin vanhan liikekeskuksen katutasossa.
Tuominen, Martti
Joensuun lyseo
koulut
koululehdet
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokraamissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.5051 SAM
Joensuun lyseon toverikunta
Joensuun kirjapaino
Joensuun seutukirjasto–Pohjois-Karjalan museo
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä vuonna 1865, eli 17 vuotta kaupungin perustamisen jälkeen. Se aloitti toimintansa ns. yläalkeiskouluna. Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka, jolloin se muutettiin neliluokkaiseksi lyseoksi. Opetuskieli oli suomi. Yleisalkeiskoulu toimi aluksi kaupungin luutnantti Schlüterilta vuokratuissa rakennuksissa. Sen jälkeen se toimi useassa eri osoitteessa. Theodor Deckerin piirtämä koulurakennus otettiin käyttöön elokuun alusta 1894.
Joensuun Lyseon toverikunta
Liedes, Samppa
Iisalmi
Iisalmen kaupunginkirjasto
kirjastonhoitajat
kirjastot
henkilöstö
Samppa Liedes, kirjastonhoitajana Iisalmen kaupunginkirjastossa vuosina 1959 - 1960.
Samuli Rantanen : keuruulainen työväenliikkeen marttyyri
Rainio, Jussi
Teos on taiteilijakirja. Lankasidottu vihko, 28 + 8 s. Sisus kuultopaperi 100 g/m2, Svenskt Arkiv 80 g/m2, Fabriano Accademia 120 g/m2. Kannet kluuttia. Hopeagelatiinivedos 53 x 40 mm. Negatiiviruutu 17 x 28 mm. Kuvat, teksti, graafinen suunnittelu ja sidonta Antti Nylén. Numeroitu painos (20/20).
Nylén, Antti
Sanan Laskun Koetuksia ja Runon Tähteitä
sananlaskut
runot
kirjailijat
Hattula
Sanan laskun koetuksia ja runon tähteitä on digitoitu Kansalliskirjaston Pelasta kirja -kampanjassa.
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (Cederwallerin lesken ja pojan kirja-painossa), 1844. http://digi-tilaukset.lib.helsinki.fi/pelastakirja/p76-06_sanan_laskun_koetuksia.pdf
Kansalliskirjasto
Naislyseota puuhaavasta kokouksesta. Kirjoituksen alla on teksti: Kokouksessa läsnäolleiden naisten puolesta: Minna Canth. Kirjoitus on julkaistu myös Tapio-lehdessä (9.12.1882, n:o 96).
Minna Canth
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Keski-Suomi-lehdessä 1887 ilmestynyt Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä M.C.
M.C.
Teos on taiteilijakirja. "Sanat kohiseva liha on uniikki taiteilijakirja. Se rakentuu mummulan pihalta löytyneestä kahdesta puukappaleesta, pienistä rakennustyömaalta peräisin olevista metallilevyistä, paperista, rautalangasta ja sanoista. Sanat kertovat sanomisen ja vaikenemisen vaikeudesta ja siitä, kuinka kirjaimet ovat joskus kuin metallilevyjä kitalakea vasten. Silloin ruumis puhuu sanoja voimakkaammin"(K. Wallin). Uniikkikappale.
patsaat
Sandels, Johan August
Teos on taiteilijakirja. Teos on portfolio, jossa vaaleanruskean kotelon sisällä 10 yhteensidottua mustavalkoista valokuvaa sekä taitettu arkki, jossa esittelyteksti suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
Lindström, Tuija
Jokiranta, Rita
Vapaasalo, Tapio
ihmiset
Saarnio, Sandra
paikallishistoria
Pukkilan kunnankirjasto
Satakunnan Kansa -lehdessä 9.9.1967 julkaistu murrepakina.
Laulaja
lehdissä julkaistut kertomukset
Nutid-lehdessä 1895 ilmestynyt Minna Canthin Laulaja-kertomuksen ruotsinnos. Nutid-lehden etusivulla: Red. af Helena Westermarck under medvärkan af Minna Canth.
Helena Westermarck
Sangari Sionissa, elli Walistuksen Woitto Pimeyden Wallan ylitse
kertomukset
kaunokirjallisuus
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1826.
Sankareita kaikki - Herpmanin poikien tarina
Herpmanin pojat
Herpman, Gabriel
Herpman, Juhani
Herpman, Kustaa.
Keuruun museo
isoviha
kansanperinne
suuri Pohjan sota
näyttelyt
Rokkonen, Hanne
kuvittaja
seurakunnat
kirkot
muistomerkit
Sankarihaudoilla 18.8.1980. Keskellä Aino Rönkä.
Sankarihaudat