Joensuu
henkilöt
kirjat
Hällström
Emilia
Joensuun seutukirjastolle on päätynyt aineistoa Emilia Hällströmiin (1860—1941) liittyen. Myös kirjaston lainattavien kirjojen joukosta löytyy Emilialle kuuluneita kirjoja. Emilia oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin neljästä tyttärestä: Emilia, Sofia Julia (1851—1917), Elin Carolina (1857—1894) ja Hilja Lovisa (1861—1900). Sisaruksista Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä. Emilian kerrotaan olleen syvästi uskonnollinen, hieman jäykkä ja varautunut mutta herkkä. Sisarukset mm. ylläpitivät Joensuussa yksityiskoulua useaan otteeseen vuosien 1876—1893 aikana. Emilia toimi valmistavan koulun ja tyttökoulun käsityönopettaja. Julia ja Emilia toimivat vahvasti myös vuonna 1903 perustetussa Jns:n NNKY:ssä ja paikallisessa lähetysyhdistyksessä.
Sandell, Lina (kirja)
Helsingfors : Söderström
kirjailijat
Pohjois-Karjala
runot
kirjallisuus
Jaakko (Jacob) Fredrik Lagervall (ent. Oxeman, 1787—1865) syntyi Kontiolahdella. Hän oli majuri ja suomalainen näytelmäkirjailija. Lagervallin vanhemmat olivat Kontiolahden kappalainen Fredrik Johan Oxman ja Hedvig Katharina Brusin. Lagervall otti osaa Suomen sotaan kersanttina vuosina 1808—1809 ja julkaisi sodasta muistelmateoksen En Karelsk jägares sorgliga minnen. Hänen kirjoittamansa näytelmä Ruunulinna (1834), joka on mukaelma Shakespearen Macbethista, on ensimmäinen suomenkielinen murhenäytelmä. Lagervall on varhaisin pohjoiskarjalainen kirjailija. Kirja Satu Sallisesta on runomuotoinen, kalevalamittaan kirjoitettu kertomus.
Lagervall, Jakob Fredrik
Kansalliskirjasto – Kopio: Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 82.2 LAG
Wasenius
Silmäys Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiaan
Karjala
lahjoitusmaat
historia
Kirjassa kerrotaan lähinnä Laatokan Karjalan mutta myös laajemmin Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiasta ja niiden lunastamisesta.
Palmen, E. G.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.6 PAL
Otawa
Sortavalan Evankelinen Seura : piirteitä sen synnystä, kehityksestä ja toiminnasta v:na 1890-1940 sekä ev. seuran ja Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset v:lta 1939, 1940 ja 1941-1942
Sortavala
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
kansanopistot
toimintakertomukset
Sortavalan evankelinen seura
Jamilahden kansanopisto
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. 50-vuotiskertomuksessa kerrotaan seuran perustamisesta, kehityksestä ja toiminnasta. Kirja sisältää myös evankelisen seuran sekä Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset vuosilta 1939-1942.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 SOR
Sortavalan evankelinen seura 1890-1915 : 25 vuoden kertomus
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. Kirjassa kerrotaan seuran 25-vuotisesta toiminnasta. Se sisältää myös Sortavalan Evankelisen seuran säännöt, jotka Keisariilinen Suomen Senaatti oli vahvistanut 23.5.1890.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 KOR
Sortavalan kaupunkiseurakunta vv. 1918-1943 : piirteitä seurakunnan synnystä ja kehityksestä
seurakunnat
Sortavalan kaupunkiseurakunta
toiminta
historiikit
Sortavalan luterilainen kaupunkiseurakunta aloitti toimintansa 1.5.1918, Kirjassa kerrotaan seurakunnan vaiheista. Kaupunkiseurakunnalla ei ollut omaa kirkkoa, vaan Sortavalan maaseurakunta ja kaupunkiseurakunta käyttivät yhteistä kirkkorakennusta. Ennen talvisotaa oli suunnitelmia oman kirkon rakentamiseksi, mutta ne eivät koskaan toteutuneet. Jatkosodan jälkeen suunniteltiin jälleen uutta kirkkoa. Sortavalan jäädessä rajan taakse, rakentaminen ei enää ollut mahdollista.
Kanervo, Oskari
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7 SOR
tapahtumat
Suomi
hakuteokset
Sven Gabriel Elmgrenin kirjoittama Suomalaisia päivätapahtumia ilmestyi alun perin ruotsiksi lyhyempänä laitoksena. Vuoden 1895 painoksen sisältö ulottuu vuoden 1894 loppuun. Kirjassa on lueteltu tärkeitä tapahtumia vuosilta 1157-1894 ensin kuukausittain päiväjärjestyksessä ja sitten kronologisessa järjestyksessä.
Elmgren, S. G.
Joensuun pääkirjasto / Varasto – PKAV 92 ELM
Suomen Karjala : lyhyt esitys Suomen Karjalan maantieteestä, historiallisista vaiheista ja kansanluonteesta
Etelä-Karjala
Laatokan Karjala
vesistöt
maisema
luonto
kasvit
eläimet
asutushistoria
karjalaiset
elinkeinot
Iivo Härkösen matkakuvaus sisältää tietoa mm. Pohjois- ja Etelä-Karjalan sekä Laatokan Karjalan historiasta, luonnosta, karjalaisista asukkaista ja heidän elinkeinoistaan.
Härkönen, Iivo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 HÄR
Karjalan Sivistysseura
kansanpuvut
vaatteet
pukeutuminen
1800-luku
Julkaisussa on esillä karjalaisia kansanpukuja tekstein ja värikuvin. Se on osa julkaisusarjaa, jossa esitellään suomalaisia kansanpukuja 1800-luvulta. Tämä on kirjasarjan ensimmäinen osa Karjala.
Schwindt, Theodor
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 49.24 SCH
Kirja
Suomen urheiluseurat : luettelo Suomessa toimivista voimistelu- ja urheiluseuroista
urheiluseurat
Luettelo Suomessa toimivista urheiluseuroista vuonna 1917.
Halme, Juho
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 79 HAL
Urheilijain Kustannus
suvut
Hilja
Syntymäpäiväkirja : raamatunlause ja hengellinen värsy suomalaisesta hengellisestä runoudesta poimittu kullekin vuoden päivälle. Kirja on kuulunut Hilja Hällströmille (1861—1900). Kirjasta löytyy mm. seuraaviin henkilöihin liittyviä tietoja: Maikki Pakarinen, Hugo Olsoni, Lahja Mömmö, Henrik Hällström, Hubert Hällström, Erkki Hällström, Christina Hällström, Maikki Hällström, Conradine Lagus, Henrik Ilvonen, Alma Ilvonen, Toini Ilvonen, Alma Ilvonen, Hannes Winter, Henrika Winter, Aino Winter, Sanni Lagus, Gustaf Melander, Bertha Relander, Karl Relander, Cistus Relander, Oskar Relander, Gustaf Enwald, Johan Enwald, Reinhold Enwald, Karolina Enwald, Henrik Ervast, Lina Kiljander, Sigrid Axelson, Alma Chydenius, Selma Nyman, Anna Hasselblatt, Ivar Hasselblatt, Edith Kiljander, Adele Tavast, Selma Nyman, Sigrid Nyman, Ingrid Melander, Augusta Petrelius, Agnes Dahlström, Fanny Söderholm, Minna Stenroth, Thekla Rikström, Stella Alfthan, Nina Alopaeus, Axel ja Anna Argillander, Olga Forstén, Venda Weckström, Hilda Weckström, Johanna Europaeus, Anna Lovisa Hjerppe, Thilda Beyrath... Hilja Lovisa oli yksi piirilääkäri Henrik Hällströmin tyttäristä. Hän toimi opettajana Joensuussa. Hilja jäi sisarustensa Emilian (1860—1941), Julian (1851—1917) ja Elinin (1857—1894) tapaan naimattomaksi. Hällströmin sisaruksista etenkin Emilia ja Julia olivat vahvasti mukana monenlaisessa hyväntekeväisyystyössä.
Turku : K. Werkko
Taianomaisia rajakarjalaisia hää- ja naimatapoja
kansanperinne
häät
taiat
Julkaisussa esitellään rajakarjalaisia häätapoja ja - taikoja, mm. liittyen lemmennostatukseen, morsiamen pukemiseen, morsiussaunaan ja häävuoteeseen. Ensimmäisellä sivulla mainitaan viitteenä: "Artikkeli perustuu kirjoittajan kesällä 1931 Korpiselän pitäjässä tekemiin muistiinpanoihin. Kyselyssä on käytetty apuna Astrid Reposen laatimaa kirjasta "Naimatavat" (Sanakirjasäätiön julkaisuja)."
Kyytinen, Pekka
Jns:n seutukirjaston maakuntakokoelma – PKKO 49.26 KYY
Tanckar om hushållningens uphjelpande i Carelen
taloushistoria
kotitalous
väitöskirjat
1700-luku
Johan Lagus (16. lokakuuta 1733 Kesälahti – 3. huhtikuuta 1806 Iisalmi) oli lääninrovasti ja valtiopäivämies. Hän valmistui Turun akatemiasta 1757 filosofian maisteriksi. Hänen väitöskirjansa aihe käsitteli Karjalan talouselämää. Väitöskirja valmistui 1756, ja se on Pohjois-Karjala-kokoelman vanhin kirja.
Lagus, Johan
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.87 LAG
Jacob Merckell
Tärkeä kysymys mietittäväksi kaikille naisille ja erittäinkin papinrouville
uskonnollinen kirjallisuus
kristillinen kasvatus
naiset
moraali
Norjan kielestä suomennettu uskonnollinen teos, joka antaa moraalisia ja kristillisiä ohjeita naisille ja erityisesti papin rouville.
Yksi heistä
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 17 TÄR
Karjalan kirjakauppa- ja kustannusliike
suom. V. Salminen
Vägvisare i Finland : jemte nummer-karta, med stöd af officiella uppgifter enligt kejserliga senatens förordnande, år 1877
maaliikenne
vesiliikenne
rautatiet
kulkuneuvot
hevosajoneuvot
aikataulut
1870-luku
Tie- ja liikenneopas vuodelta 1878 sisältää Suomen maa- ja vesiliikenteen aikataulut, matkojen pituudet ja hinnat eri paikkakuntien välillä. Pohjois-Karjalan liikenne sisältyy julkaisuun.
Lindeman, Berndt
Kansalliskirjasto – – Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.62 LIN
Weilin & Göös
Waiwaishoidon Ohjesääntö Kiihtelysvaaran kunnalle
köyhäinhoito
sosiaalihoito
Kiihtelysvaara
asetukset
Julkaisu sisältää Waiwaishoidon Ohjesäännön Kiihtelysvaaran kunnalle lisäksi Asetuksen kunnallishallituksesta maalla, Waiwaishoidon asetuksen ja Asetuksen irtolaisista ja niiden kanssa menettelemisestä.
Joensuun seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.2 WAI
Wiina ja murha eli ensimäiset kihlakunnan oikeuden protokollat suomeksi : tosi tapaus Suomesta
Tohmajärvi
Värtsilä
henkirikokset
kihlakunnanoikeudet
käräjät
pöytäkirjat
suomen kieli
1850-luku
Kirjassa on tutkintokirjat kihlakunnan oikeusistunnoista Tohmajärven ja Pälkjärven käräjäkunnasta sekä Värtsilän välikäräjästä vuosina 1856-1857, jossa käsiteltiin alkoholin vaikutuksen alaisena tehtyä murhaa.
Forsström, Karl Ferdinand
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33 FOR
Wasenius & kumpp.
Wiinan kauhistus, ensin sen ylöllisen juomisen suhteen, kuin se turmelee... Hywää tarkoittawia waroituksia wiinaa vastaan... Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden Seuralta Tokholmista
raittiuskasvatus
alkoholinkäyttö
saarnat
Henrik Renqvist (alk. Heikki Kukkonen, 1. elokuuta 1789 Ilomantsi – 5. marraskuuta 1866) oli suomalainen kirkonmies ja herätysjohtaja, Karjalan rukoilevaisliikkeen perustaja, uskonnollinen kirjailija ja kirjankustantaja. Hän myös suomensi hartauskirjoja ja arkkiveisuja. Hän julkaisi raittiusaiheisia kirjoituksia, ja 1835 painettiin Renqvistin tunnetuin teos Viinan kauhistus. Samana vuonna hänet määrättiin kappalaiseksi Sortavalaan, missä toimessa hän pysyi kuolemaansa saakka. Kirjaan on yhteensidottu Renqvistin artikkeli "Hyvää tarkoittavia varoituksia viinaa vastaan sekä kertomus juopumuksen onnettomista seurauksista, muutamista totisista tapauksista esiin asetettuja" ja Peter Johan Sumeliuksen suomentama "Sangen tarpeellinen puhe, Raittiuden seuralta Tokholmista".
Renqvist, Henrik
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 37.6 REN
J. C. Frenckell ja poika
Sumelius, P. Johan
Äänne- ja muoto-opillisia tutkimuksia Pälkijärven kielimurteesta
Pälkjärvi
murteet
itämurteet
kielentutkimus
Pälkjärven murretutkimus on Tahvo Könösen tekemä. Hän oli itsekin syntynyt Pälkjärvellä 6.3.1864. Pälkjärven murre kuului itämurteisiin, tarkemmin itäisiin savolaismurteisiin eli Pohjois-Karjalan murteisiin.
Könönen, Tahvo
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 87.4 KÖN
Kuopion isänmaallinen seura
henkilövalokuvaus
rintakuva
kampaus
valokuvataide
Lahtelaisen Lootus Valokuvaamon ottama rintakuva Torppilaisesta Heikkilän talon tyttärestä. Kuvassa neidolla on yllään kaunis pitsikoristeinen vaate, jonka v-aukkoista miehustaa koristaa suuri rusetti ja kuusi nappia. Hiukset on sidottu tummemalla rusettinauhalla ja pitkät helmet roikkuvat kaulassa. Kohtalokas totinen ilme on kohdistunut yläviistoon.
kaivot
ruusut
Epätarkassa kuvassa on Puutulan tilan vinttikaivo noin vuodelta 1940 Pukkilan Torpista. Edustalla kukkivat juhannusruusut ja taustalla osin puiden katveessa näkyy kahden rakennuksen päädyt.
Henkilövalokuvaus
sota-aika
Ryhmäkuva viidestä miehestä sotilasvaatetuksessa noin vuosilta 1941-1942. Kuvassa alarivissä vasemmalla, Lauri Virtanen.
Kuvassa vähän käytetty Valtion yleisostokortti vuosilta 1953-1954. Kortin haltija oli Vieno Björk.
perheet
vaatturin työ
Kuvassa vasemmalla vaatturimestari Katajavuori, poika Reijo ja vaimo Saima vuodelta 1940 Pukkilan Torpista.
Kuvassa vasemmalla Alli Heikkilä (Virtanen), keskellä Sakari Lehto ja oikealla Hilma Ollila (Kakko).
rakennukset
juhlat
seuratoiminta
Torpinkylän raittiusseuran talo, Rientola, vuodelta 1926 vihkiäisasussaan.
ratsuväki
hatut
miekkailu
Valokuvaamo Waalijoki on ikuistanut tämän ratsumiehen. Kuvassa on Lauri Salmi noin vuodelta 1932 Uroin talosta Pukkilan Torpista. Hänellä on yllään ratsumiehen varustus ja kuvaan on nostettu näkyviin myös miekka.
kampaukset
Kuvasta tunnistettu takaa vasemmalta toisena Yrjö Hyrylä Naarkoskelta, toiselta riviltä ylhäältä vasemmalla toisena Alli Heikkilä (Virtanen) ja alarivistä vasemmalta toisena Ida Selvenius (Oksa). Kuva on otettu vuonna 1926. Vaatetus ja hiusmallit ovat ajan mukaisia.
Lisiä nykytärkeän kysymyksen valaisemiseksi : Ehdotettu rautatie Vaasa-Härmä jatkettuna Alapitkään 1926
järnvägar
suunnitelmat
planer
1926
Vaasa
Vasa
Härma
Alapitkä
Rautatiesuunnitelma "kotiseudun taloudellisten olojen kohottamiseksi".
Vaasan rautatiekomitea
Vaasan Kirjapaino
Kopioituja otteita Minna Canthin kirjeistä Elli Canthille
kirjeet
kopiot
Minna Canth
Elli Canth
Kopiotuja katkelmia on yhteensä 35 kirjeestä. Kopioiden kirjoittajaa ei tiedetä.
Minna Canthin mahdollisesti kirjoittama kirje "Din Strunt"
Mina Johnson
Sävyltään pilaileva kirje sisältää piirroksia. Arkin alareunaan on piirretty ihmishahmo, jonka kädessä olevassa lapussa on teksti "Mina". Kirjoittamisajankohta ja se, kenelle kirje on osoitettu, ei selviä kirjeestä. Arkin kääntöpuolella mainitaan nimi Maija-Lisa. Ks. myös Kannila, Helle (toim.): Minna Canthin kirjeet (1973), s. 707.
lehdistökirjoittelu
tullivalvonta
Kirjeestä on tallella vain alku. Vastaanottajaa ei tiedetä eikä sen kirjoittaja ole Minna Canth. Kirje on päivätty Jyväskylässä ja kirjoittaja mainitsee ehkä muuttavansa sieltä pois, ryhtyvänsä "Auran toimittajaksi". Kirjeessä kommentoidaan Minna Canthin kirjoitelmaa "Sananen viljatulleista".
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 20.9.1889
Kauppa-Lopo
Aleksanteri Järvenpää
Lain mukaan
Kirje koskee teoksen Kansan ääniä (1889) julkaisua, jossa ilmestyivät Minna Canthin novellit Kauppa-Lopo ja Lain mukaan.
Minna Canthin kirje Aleksanteri Järvenpäälle 28.11.1889
Hannan kuolema
Minna Canthin kirje Augusta Johnsonille 4.7.1877
Augusta Katharina Johnson
Gustaf Vilhelm Johnson
Ulrika Johnson
Minna Canthin lapsuudenperhe
Jyväskylä
Kirje on päivätty 4.7.1877. Kirjeen alussa on Minna Canthin isän suomenkielinen kirje vaimolleen Ulrika Johnsonille. Minna Canthin ruotsiksi kirjoitettu kirje alkaa toisella sivulla.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [5.-6.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [1.11.1890].
Kirjettä ei sen sisällön perusteella ole voitu kirjoittaa 1. marraskuuta, vaan hieman myöhemmin.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [16.10.1889]
Heikki Kauppinen
Kirjeen lopussa on Elli Canthin kirjoittama viesti, joka on lisätty siinä vaiheessa, kun Elli Canth on lähettänyt kirjeen edelleen Kauppis-Heikille.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [16.6.1891].
Kirjeeseen ei ole merkitty päiväystä, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [17.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [17.10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [18.11.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [20.6.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [21.6.1896].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.1.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.12.1891].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [24.5.1891].
Kirjeen päiväykseen ei ole merkitty vuosilukua, vaan se on päätelty kirjeen sisällöstä.
Minna Canthin kirje Elli Canthille [25.10.1890].
Minna Canthin kirje Elli Canthille [28.11.1890].