Iisalmi
valokuvat
sankarihaudat
1910-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Lapinlahti
hautausmaat
sankarivainajat
kaatuneet
jatkosota
hautamuistomerkit
kuvanveistäjät
henkilöt
Halonen, Arttu
1940-luku
Lapinlahden sankarihautausmaan puiset, valkoiset ristit vaihdettiin graniittisiin muistokiviin Arttu Halosen suunnitelmien mukaan vuonna 1946. Kuva otettu kyseisen vuoden jälkeen. Vasemmalla kuvanveistäjä Arttu Halosen sankaripatsas sotien 1918, 1939 - 40, 1941 - 44 muistomerkki. Taustalla on nimismies Räsäsen talo. Jatkosotaan osallistui noin 730 lapinlahtelaista miestä ja heistä kaatui noin 175. Aineiston luovuttaja: Tuula Pitkänen
Lapinlahden kunnankirjasto
talvisota
Lapinlahden sankarihautausmaalla oli ensin puuristit. Talvisotaan osallistui Lapinlahdelta noin 640 miestä, heistä 102 kaatui. Aineiston luovuttaja: Tuula Pitkänen
sotaveteraanit
Kuvat kertovat Pukkilan Sotaveteraanien kunniakäynneistä sankarihautausmaalla muun muassa itsenäisyyspäivänä ja kaatuneitten muistopäivänä. Jouluaattona sankarivainajien hautapaasille on sytytetty kynttilät. Ensimmäinen kuva on otettu vuonna 1987 kaatuneitten muistopäivänä. Veteraaniyhdistyksen albuminlehti on talvisodan alkamisen 50-vuotispäivän vietosta 30. marraskuuta 1989, puhetta pitää kirkkoherra Pentti Anttila. Viimeinen kuva on sankarihautausmaan kunnostustalkoista. Mukana olivat Pauli Alander (edessä vas.), Vieno Lempälä, Eelis Haakana, Eino Lempälä, Kauno Mäenrinta (takana vas.), Leo Clewer ja Toivo Ovaska.
Pukkilan kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Raisio
Kuvanveistäjä Jyrki Sailon harmaasta graniitista tekemä ratsastavaa sotilasta rukousasennossa esittävä sankarimuistomerkki kiinnitettiin sankarihauta-alueelle Raision kirkon ulkoseinään vuonna 1949. Talvi- ja jatkosodissa kaatui yhteensä 63 raisiolaista sankarivainajaa, joista Raision sankarihautaan on siunattu 39.
Raision kirjasto
suojeluskunnat
lotat
1930-luku
Sankariniemi
Vas. takana keskellä Janne Julkunen, eturivi 3. vas. Liisa Uotinen, oikealla patsaan vieressä Hedvig Åberg, Heddy Kumlin. Lahjoittanut Aino Foudila.
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
muistomerkit
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Sankarivainajien muistomerkki on saatu Huittisiin
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Lehtisaari, Eino
Harakka, Maija
huonekalut
Honkajoki
Sänky (1_131 Honkajoki). Sivustavedettävä sänky, vuode laitettuna. Kuvan oikeassa alalaidassa kahdet saappaat ja yhdet kengät. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Sänky (1_178 Honkajoki). Puusta valmistettu, korkeapäätyinen ja koristeellinen. Sängyn päädyssä nukke jakkaralla istumassa. Kuvasta ei tarkempia tietoja
kirjailijat
sukulaiset
äidit
Haanpää, Sanna
Piippola, Leskelä
Sanna Haanpää, Pentti Haanpään äiti, vuonna 1948.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Rikhardinkadun kirjasto
Kylmänen, Valpuri
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Sanomalehtiarvostelu "Literatur och konst" näytelmästä Työmiehen vaimo
Työmiehen vaimo
teatteri
Turku
Minna Canth
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Arvostelun otsikko on "Literatur och konst." Päiväys puuttuu. Allekirjoituksena nimikirjaimet G.C. Artikkelin alkuun on kirjoitettu käsin: "+ är sedan...".
Sanomalehtiarvostelu näytelmästä Työmiehen vaimo
Ruotsinkielisestä, turkulaisesta sanomalehdestä leikattu näytelmän arvostelu. Päiväys ja artikkelin kirjoittajan nimi puuttuvat. Arvostelun otsikko on: "Teater. Arbetarens hustru af Minna Canth"
huoltamot
yritykset
Santalan huoltoasemaa esittelevistä kuvista ensimmäinen on lokakuulta 1974. Ennen huoltoaseman perustamista samalla paikalla toimi Eino Soinin polkupyöräkorjaamo. Tapio Santala aloitti huoltoaseman pidon 1960-luvun alussa. Asemakiinteistön rakennusaika ei ole tiedossa. Santalan päärakennus on 1920-luvun lopulta. Huoltoasemana sittemmin toiminut kiinteistö oli rakennettu jo tuolloin. Seuraavat kuvat samasta paikasta on otettu 2000-luvulla. Taustalla näkyvät Pukkilan Osuusmeijerin entiset rakennukset. Sivun alimmainen kuva on helmikuulta 1977.
Mäkelä, Pertti
maatalous
maatilat
1920-luku
Santalan tila sijaitsi Viheriäisissä, Kaanaassa. Sen paikalle rakennettiin Nesteen insinööritalot eli insinööreille tarkoitetut paritalot, jotka valmistuivat vuonna 1961.
Santamalan Lehtiniemen entinen asuinrakennus
1800-luku
rakennukset
Rakennus on toiminut 1800-luvulla mm. pappien ja nimismiehen asuntona. Viimeiseksi Lehtiniemen pientilan päärakennuksena vuosina 1889-1927, ensin Torppari Matts Johanssonin ja sitten hänen poikansa August Lehtisen omistamana ja asuttamana. Myöhemmin rakennus on siirretty Nousiaisten kotiseutumuseon alueelle.
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 23.3.1958 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Santeri Alkion kirje Kasimir Leinolle 26.8.1898
kirjeet
brev
Leino, Kasimir
1898
1800-talet
Nykyaika-lehti
Kirje Alkiolta Kasimir Leinolle, joka aikoi julkaista Nykyaika-lehdessä jatkokertomuksena runomittaisen historiallisen murhenäytelmänsä "Jaakko Ilkka". Ensimmäinen näytös ilmestyi vuoden 1898 joulunumeron liitteenä. Osa näytöksistä jäi kuitenkin julkaisematta Nykyajassa lehden lopettamisen vuoksi. --- Laihia 26/8 – 1898. K. Herra Tohtori Kasimir Leino, Hki. Arvoisasta kirjeestänne t. k. 22ltä sekä hyväntahtoisesti lähettämistänne Nykyajan numeroista pyydän lausua vilpittömän kiitokseni. Mielihyvällä täytän toivomuksenne ja lähetän jonkun kertomuksen "Nykyaikaan" kunnes saan aikaan jotain sopivaa. Näytelmäänne "Jaakko Ilkka" odotetaan uteliaisuudella ja pyydän puolestani saada onnitella Teitä että olette valinneet tuon aiheen joka epäilemättä on dr. teokselle kiitoollisimpia mitä Suomen historia tarjoaa. Jos Teillä olisi ollut tilaisuutta asettua Härmään tahi Kauhavalle joksikin aikaa oleskelemaan nyt, kun työnne vuoksi olette erityisestikiintynyt Etelä-Pohjalais-luonteisiin, niin olisitte varmaankin huomannut monta uutta näkökohtaa. Sillä minun ymmärtääkseni on E.Pj-luonne juuri noilla seuduille tyypillisin. Muuten uskallan lausua Teille yksityisen iloni siitä, että Suomen Runotar yleisesti on taasen alkanut löytää jalkainsa alle isänmaallisen pohjan. Olkoonkin että taiteen, ennen kaikkea Runottaren pitäisi olla yleismaailmallinen samalla tavalla kuin uskonto. Mutta jos Runottarella meidän aikanamme vielä ei ole isänmaallisuuden lämmin pohja jalkainsa alla, jos se haparoitsee etsien innostuksen aiheita tulee se kyllästyttäväksi ja väsyttäväksi samoin kuin uskonnollisuus joka etsii tyydytystä ulkomaisista muodoista. Toivottaen Teille onnea "Jaakko Ilkan" valmistumisen johdosta piirrä Kunnioittaen Santeri Alkio.
Alkio, Santeri
Santeri Alkion kirje Nykyaika-lehden toimitukselle 18.8.1898
aikakauslehdet
tidskrifter
Kasimir ja Eino Leino julkaisivat Nykyaika-lehteä vajaan vuoden ajan. Kasimir toimi lehden päätoimittajana ja Eino Leino toimitussihteerinä. Lehti ilmestyi kahdesti kuussa ja esikuvana oli englantilainen Review of reviews, kansansivistykseen tähtäävä aikakauslehti. Lehdessä käsiteltiin kotimaista ja ulkomaista kirjallisuutta, julkaistiin käännettyjä artikkeleita ja erilaisia yhteiskunnallisia artikkeleita. Kasimir avasi toimittajan roolissa veljelleen monia ovia ja tutustutti tämän moniin tärkeisiin ihmisiin. --- Laihia 18/8/98. "Nykyajan" arv. Toimitus, Helsinki. Pyydän saada mukana seuraavalla kortilla ilmoituksen josko "Nykyaika" lehteä saapi vielä tälle vuodelle tilata. Wasta nyt olen ollut tilaisuudessa tutustua lehtenne muutamiin numeroihin ja huomannut sen todellakin huomattavassa määrässä vastaavan tarkoitustaan. Kun ei käsiini sattunut joutumaan näyttönumeroa, jouduin jo vuoden alussa tilaamaan niin paljon muita lehtiä etten katsonut voivani enempi rahoja tähän tarkoitukseen käyttää. Kun "Nykyaika" sitä paitsi on liijan kallis vaihdettavaksi Pyrkijään, niin tilaisin nyt kuitenki mielelläni lehtenne jos kaikki nrot ovat saatavissa. Toivottaen menestystä hyvälle yrityksellenne piirrän Kunnioittaen Santeri Alkio.
Rissanen, Santeri
kirjastonhoitajat
kirjastot
henkilöstö
opettajat
Opettaja Santeri Rissanen, kirjastonhoitajana Iisalmen kaupunginkirjastossa vuosina 1909 - 1911.
Sahlström, Santeri
Opettaja Santeri Sahlström, kirjastonhoitajana Iisalmen kaupunginkirjastossa vuosina 1911 - 1924.
Pohjois-Pohjanmaa
Säräisniemi
Siikajoki
historia
paikallishistoria
1900-luku
uitto
Kainuun Sanomat
artikkelit (julkaisut)
Vuonna 1903 alettiin valtion kustantamana kaivaa tukinuittoväylää Oulujärvestä Siikajoen sivuhaaraan Neittävänjokeen. Siikajoen uittokanava (Painuan uittokanava) on n. 11-12 kilometriä pitkä ja sen rakentaminen maksoi yli 200 000 markkaa. Artikkelissa kuvataan väylän kulkureittiä. Väylä ei kuitenkaan ollut käytössä montaakaan vuotta, sillä jo heti alussa teki veden vähyys uittamisen hankalaksi. Kun Siikajoen suuremmat sahalaitokset myöhemmin suljettiin, väheni uittoväylän käyttö rajusti. Artikkelin julkaisuhetkellä se oli kirjoittajan arveluiden mukaan "aivan hylyksi jätetty". Artikkeli on ilmestynyt Kainuun Sanomissa numerossa 143/1932. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Torikka, Pertti
Keuruun kaupunginkirjasto
Laukaa
Saralinna
92.845 (ykl)
Laukaan suojeluskunta
Kyppö, Jorma
Saran sisaret : naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun
kirjallisuus
naiset
nuortenkirjallisuus
lastenkirjallisuus
Asp, Isa
Bergh, Mimmi
Kraftman, Maria
Lagus, Aina
Liinamaa-Pärssinen, Hilja
Pietilä, Fredrika
Wacklin, Sara
Mendelin, Irene
Saran sisaret esittelee suomalaisia vähän tunnettuja naiskirjailijoita, joiden teoksia julkaistiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Esiteltävät kirjailijat ovat romantikkoja, uskonnollisia kirjailijoita, työväenliikkeen naiskirjailijoita sekä lasten- ja nuortenkirjailijoita. Dokumentti on koostettu Oulun kaupunginkirjaston verkkoaineistosta Saran sisaret, joka julkaistiin vuonna 2000.
Alarto, Anne
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Kyrki, Irma
Saraste, Maija
rakennuspiirustus
asuinrakennukset
liikerakennukset
elokuvateatterit
kivirakennukset
arkkitehtuuri
klassismi
portit
ravintolat
Hälläpyörä
lehtorit
Hämeenlinna
Raatihuoneenkatu 3
1900
Entisen Kariston talon vieressä, Raatihuoneenkadun alkupäässä on lehtori J. E. Sargrenin rakennuttama asuintalo. Lehtori Sargren oli merkittävä henkilö Hämeenlinnassa sekä koulutoimen että kunnalliselämän piirissä. Rakennus oli jo valmistuttuaan "vanhahtava"; se edusti 1800-luvun lopun klassismia. Voimakkaasti ulospäin työntyvä keskiuloke jakoi julkisivun kahteen osaan. Kummallakin sivulla oli kolme symmetrisesti sijoitettua ikkunaa. Vesilistan yläpuolella kiersi rapattujen kasettien nauha. Rungon vasemmalla sivulla oli pieni siipi sisäänkäynteineen. Oikealle puolelle oli piirretty koristeellinen portti. Sargrenit muuttivat pois Hämeenlinnasta vuonna 1905, ja rakennus siirtyi tämän jälkeen pääasiassa liike-elämän käyttöön. Kauppias Karl Nieminen piti siinä vaatetusliikettä vuoteen 1918 asti. Hänen aikanaan itäpäätyyn lisättiin kellarihuoneisto. Niemisen jälkeen talon omisti kauppias Johan Helenius. Vuonna 1925 rakennusta jatkettiin elokuvateatterisiivellä G. W. Nybergin piirustusten mukaan. Lisärakennus edustaa 1920-luvun klassismia ja sopii siten tyylillisesti yhteen vanhemman rakennuksen kanssa. Vanhemman rakennuksen kellaritiloissa aloitti vuonna 1959 toimintansa ravintola Hälläpyörä, johon sisustuksen suunnitteli hämeenlinnalaissyntyinen sisustusarkkitehti Antti Nurmesniemi.
Helenius, August
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Nyberg, G. W. (lisärakennus 1925)
paikallishistoriat : Mäntsälä
pidot : Keisarin Kalaasit
historia : Autonomian aika : 1809
Möllersvärd, Ulla, fikt.
Ruusunen, Sari
Mäntsälä-lehdessä 15.12.1989 julkaistu artikkeli Keisarin Kalaaseista.
Rutonen, Matti
Mäntsälän kunnankirjasto
Joensuu
urheilu
jalkapallo
urheiluseurat
Joensuun Palloseura
JoPS
Sarjaohjelmaan on listattu kevät- ja syyskierroksen joukkueita: JoPS, Kajastus, SaPKo, MyPa, PaSa, SiU ja JoKa. Etu-ja takakannessa mainostavat Joenkulta, Kultasilta, Joensuun Tapetti ja Väri, Halosen lihajalosteet, Pukinetalo Kähkönen ja Joensuun Nahkavalmiste.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 79.3: PALLOILU
Särkimyssilta
sillat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1995
Jaatinen, Simo
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teos koostuu "oikeasta" kirjasta (Pauli Murtomäki : Säröt) sekä keramiikkaenkelistä. Kirjaa on käytetty veistoksen osana. Enkeli on liimattu kirjan etukanteen. Uniikkikappale.
Kilpiö, Sirpa
Leino, Eino
Kirjastot.fi
Esittelyssä: Nainen edellä aikaansa - Sara Wacklin -aineisto. Sata muistelmaa Pohjanmaalta -teoksen kansikuva. Oulun historiaseura 2005.
Sata vuotta Mäntsälän työväenliikettä : Osa 1/2
yhteiskunnalliset liikkeet : työväenliike : Mäntsälä
järjestöhistoriikit
paikallishistoriat : järjestötoiminta
Tiedosto sisältää kirjan sivut 1-81. Osa 2 osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123023
Tuomisto, Tero
Sata vuotta Mäntsälän työväenliikettä : Osa 2/2
Tiedosto sisältää kirjan sivut 82-167. Osa 1 osoitteessa: http://digi.kirjastot.fi/items/show/123022
Sata vuotta syntymästä : lähikuvia Hannes Autereesta
Autere, Saimi
Pohjonen, Pentti
Satakunta
paikallishistoriat
geologia
kivikausi
esihistoria
Alhonen, Pentti
Huurre, Matti
Satakunnan Maakuntaliitto r. y. ja Satakuntaliitto
pronssikausi
Salo, Unto
Satakunnan maakuntaliitto r.y.
rautakausi
Salmo, Helmer
Satakunnan maakuntaliitto
keskiaika
Suvanto, Seppo
uusi aika
isoviha
Jokipii, Mauno
Satakunnan Maakuntaliitto r.y.
joululehdet
kotiseutukokoelmat
Satakunnan nuorisoseurain liitto 1944-
Julkaisija 1957-1966: Satakunnan kansallisliitto.
Satakunnan sotaveteraanipiirin 35-vuotisjuhla Huittisissa
juhlat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Äikiä, Reino
kirkkorakennukset
Kokemäki
Ulvilan pitäjä
torpparit
Lavia
Sisältää: Läntisen Satakunnan keskiaikaisista kirkoista / Juhani Rinne, Satakunnan hiekkakiven geologiasta / Pentti Eskola, Kokemäen nimestä / Joos. J. Mikkola, Huittisten pitäjän kirkollisista oloista 1600-luvun jälkipuoliskolla / Sakari Loimaranta, Ylä-Satakunnan torpparioloista / Edvard Gylling, Porin Kotiseutuyhdistyksen synty ja toiminta 1901-1906 / Boldt, R., Kustaa Aadolf Avellanin tutkimus Ulvilan, Kokemäen ja Huittisten murteesta / Heikki Ojansuu, Piirteitä Satakunnan museosta Porissa / M. Kauppinen, Tyrvään ensimmäisen kansakoulun perustamisvaiheet / Hannes Ryömä, Satakunnan kansanvalistustilastoa vuodelta 1905 / Eine Honkavaara, Tietoja muutamista entisen Ulvilan pitäjän maatiloista / Niilo Avellan, Otteita Lavian pitäjän kertomuksesta / Arvo Wartia, Ilmaennustuksia Laviasta / Arvo Wartia, Keuhkotautikuolevaisuus ja yleinen kuolevaisuus Satakunnassa / Hannes Ryömä
Satakuntalainen osakunta
oikeudenkäynti
kasvatusoppaat
seurakuntahistoriat
ruuhet
haapiot
1700-luku
Rauma
Pori
Sisältää: Kaksi satakuntalaista suurmiestä / Edwin Linkomies, Vähän Lallista ja Lalloilasta / Jalmari Jaakkola, Satakunnan vanhin tunnettu paikannimi / J. O. Tuulio, Isonvihan vaurioitten korjaaminen Satakunnassa 1720-luvulla / K. O. Alho, Porin kaupungin kaikkia säätyjä loukkaava häväistyskirjoitus vuodelta 1729, Muudan kasvatusohje vuodelta 1785, Rauman kirkkoherrakuntaa koskevia muistiinpanoja / Fr. Mauritz Ljungberg, Satakuntalaisen palko- ja haaparuuhen valmistus / Eino Nikkilä
siitepölyanalyysi
lestadiolaisuus
asutushistoria
erätalous
jumalat
Sisältää: Eräs 1600-luvun latinankielinen muistoruno / Edwin Linkomies, Reposaaren nimestä / J.J. Mikkola, Luvian muinaisruuhi / Matti Sauramo, Satakunnan geologinen kehitys nykyisyyden pohjana / Kalevi Virkkala, Laestadiolaisuus satakuntalaisella maaperällä / Oiva Virkkala, J.P. Winterin matka Satakuntaan v. 1826 / Aina Lähteenoja, Vahokosken sahariita / L.I. Kaukamaa, Lisiä Sastamalan-Merikarvian linjan eräliikkeeseen ja asutukseen / Jouko Saikkala, Sananparret satakuntalaisten kuvastajina / Niilo Valonen, Äyräs-Ägräs / Viljo Alanen