Varsinais-Suomi
Raisio
seurantalot
Monille vanhemman polven raisiolaisille seuratalo tanssilavoineen tuo mieleen lämpimiä muistoja vuosikymmenten takaa. Varppeenmäellä sijainnut seuratalo valmistui vuonna 1920. Kukoistusaikanaan se oli Raision huvielämän keskus. Talon käyttö alkoi vähetä ratkaisevasti 1960-luvulla. Rakennus purettiin vuonna 1974 Tasalankadun kerrostalojen tieltä.
Raision kirjasto
Seurojentalolla itsenäisyyspäivänä 6.12.1935
Keitele
valokuvat
itsenäisyyspäivät
1930-luku
Paananen, Wellamo
Itsenäisyyspäivänä seurojentalolla Rauhanmäellä ( Rähmeenmäki) 6.12.1935. Aino Kumpulaisen kokoelma.
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
Seurojentalon siivoustalkoot. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
ihmiset
henkilövalokuvaus
Torpinkylässä kuvatusta seurueesta on tunnistettu takana vasemmalla seisova Suoma Peltonen (Hyrylä), Viljam Peltonen (takarivi, neljäs vas.) ja Selma Peltonen (eturivi, toinen vas.). Eturivissa ovat myös Laura Arvila (toinen oik.) ja Hanna Arvila (oik.) sekä ilmeisesti Aimo Arvila (kolmas oik.). Kuva on ilmeisesti otettu 1930-luvulla. Huomaa hauskana yksityiskohtana takarivissä seisovan miehen olkapäälle kiivennyt kissa.
Pukkilan kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Vihertävällä sametilla päällystetyssä itse tehdyssä pahvilaatikossa kirja, jonka sivut muodostuvat seitsemästä kirjekuoresta. Kirjekuoret on maalattu muistuttamaan ukkospilviä, ne on suljettu erilaisin kuvioin käsitellyllä sinettilakalla. Jokaiseen lakkakuvioon on kiinnitetty ohuesta kullanvärisestä langasta tehty koriste. - Teoksen kannet on painettu monta kertaa sokeriakvatinta-laatalla, siksi kansista tuli monen väri- ja vedostuskerran jälkeen nahkamaiset. Kirjan sidonta on japanilainen lankasidonta, sidonnassa käytetty hopealankaa. Uniikkikappale. Tekijän signeeraama.
Ylitalo, Merja
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
henkilöt
kirjailijat
matkat
Haanpää, Pentti
Kekkonen, Sylvi
Shanghai, Kiina
Shanghai, Kiina 1953. Matkaseurueessa mm. Pentti Haanpää ja Sylvi Kekkonen.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Sibeliuksen kouluvuosien kotitalo (Sibeliuksenkatu 15)
rakennuspiirustus
rakennukset
uudisrakentaminen
muutostyöt
arkkitehtuuri
empire
asuinrakennukset
Borg, Katarina Juliana
Sibelius, Jean
Nordin, Nils Alfred
Leván, Ebba
Helin, Henrik
Nyström, Alex
Hämeenlinna
Sibeliuksenkatu 15
Birger Jaarlin katu 10
1890-luku
Muutospiirustuksen aikaan tontilla oli ennestään vuonna 1832 rakennettu yksikerroksinen hirsistä salvottu empirerakennus ja kivinen ulkohuonerakennus. Rakennuksen pääty oli Birger Jaarlin kadulle ja pitkä sivu Läntiselle Linnankadulle (nyk. Sibeliuksenkadulle). Muutospiirustuksessa taloon on tehty mm. renessanssityylisiä julkisivumuutoksia: kadun puolelle avattiin kaksi ovea. Tontin keskelle on piirretty pitkä puurakennus, jonka pääty ja koristeellinen portti ovat Birger Jaarlin kadulle. Ulkohuonerakennukseen on piirretty paperivarasto, leivintupa ja talonmiehen huone. Piirroksessa uuden talon päätyyn on jo kirjoitettu teksti: Hämeen Sanomien kirjapaino. Kirjapaino muutti taloon kesäkuussa 1898. Vuoden 1892 kaupunkikartassa uudisrakennus näkyy toteutettuna. Vuoden 1964 rakennuskartoituksessa rungon sanottiin olevan verrattain hyvässä kunnossa. 1980-luvulla Matti Elomaan perikunta tarjosi taloa ja tonttia kaupungille. Myyntitarjous hylättiin ja kiinteistön osti rakennusliike, joka purki talon ja rakensi paikalle kolmikerroksisen asuin- ja liiketalon. "Talo, jota Sibelius rakasti" : Jean Sibeliuksen elämä talossa Isän varhaisesta kuolemasta ja perheen vararikosta huolimatta Jean Sibelius eli ehkä onnellisimmat nuoruusvuotensa Läntisen Linnankadun kodissaan. Hän asui talossa yhdeksänvuotiaasta lähes 20-vuotiaaksi ylioppilaaksi (1874–85). Isoäiti Katarina Juliana Borg, jonka talouteen perhe muutti isän kuoltua, osti talon vuonna 1874. Talo oli yksikerroksinen tilava, noin 400-neliöinen puutalo pihapuistoineen. Se oli palonjälkeisen Hämeenlinnan tyylikkäimpiä yksityistaloja. Talon oli rakennuttanut ravintoloitsija Nordin, jolta sen oli ostanut leski Ebba Leván. Isoäiti Borg osti talon Levánin perillisiltä. Talosta tuli Jean Sibeliuksen pitkäaikaisin ja rakkain Hämeenlinnan koti. Sibeliuksen pojilla oli huone Birger Jaarlin kadun puolella. Talossa syntyivät myös Jannen ensimmäiset sävellykset. Kaupunkilaisilla oli tapana hakeutua Tähtipuiston nurkille, jonne kaikui musiikki Sibeliuksen kotoa: sisarustrio piti kotikonserttejaan, poikien koulutoverikvartetti soitti tai Janne harjoitteli huoneessaan viulukappaleitaan. Sibelius palasi taloon vielä opiskeluaikoinaan ja kävi myöhemmin Hämeenlinnassa vieraillessaan aina katsomassa lapsuudenkotiaan.
Helin, Henrik Reinhold
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Teos on taiteilijakirja. Pikkuruisista itse tehdyistä kirjoista koottu jonomainen teos, jossa kirjojen nimet muodostavat taiteilijan elämäntarinan. Kirjojen nimet reunustettu kultavärillä. Kirjat on liimattu yhteen kuudeksi viiden kappaleen paketiksi, jotka on niitä ympäröivällä narulla sidottu yhteen kokonaisuudeksi. Uniikkikappale, taiteilijan signeeraama.
Tähkäpää, Eija
Sieben nedersaksisch : duits, gronings, drents, twents, nederlands
Teos on taiteilijakirja. Teos sisältää Rainer Maria Rilken runosikermän Sieben (Seitsemän) saksaksi ja viiden eri kirjoittajan tulkitsemana viidellä eri hollannin murteella neljän eri taitelijan kuvittamina versioina. Taiteilijat: Hedwig Thiessen, Ellen Krol, Albert Bouhuis ja Joke van Vliet. - Graafinen suunnittelu: Martien Frijns. Etukannen teksti Rilke - Sieben Nedersaksisch. Teksti takakannessa: woord, beeld, muziek (Sanoja, kuvia, musiikkia). Mukana myös DVD, jossa runot esitettynä. Teoksesta myös 150 numeroitua kappaletta.
Thiessen, Hedwig
Krol, Ellen
Bouhuis, Albert
Vliet, Joke van
aitat
1860-luku
Siekkilä. Keitele, Hamula. Talon pihapiirissä on kaksi yksinäisaittaa. Vanhimpaan aittarakennukseen on liitetty vuosiluvullinen 1863 lauta.
Kosunen, Liisa
Peiponen, Sinikka
1900-luku
Siekkilä. Keitele, Hamula. Talon pihapiirissä on kaksi yksinäisaittaa. Nuorempi aitoista ajoittuu 1900-luvun alkuvuosikymmenille.
Siemenlainajyvästön johtokunnan viimeiset jäsenet 1968
kokoukset
1960-luku
Keiteleen Siemenlainajyvästö lakkautetaan. Oikealla Aarne Saastamoinen, Eemil Malinen, Pentti Saastamoinen ja jyvästönhoitaja Mikko Pänkälä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1968.
1970-luku
Neuvojat Toini Saksman ja Katri Röytiö sekä emännät Hanna Ruotsalainen ja Maija Jääskeläinen tutkimassa sieniä. Maa- ja kotitalousnaiset järjestivät sienipäivät. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 10.9.1970.
1980-luku
rockmusiikki
yhtyeet
1970-luvun lopulla ja 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla Raisio saavutti mainetta myös rock-kaupunkina. Raision suuri ylpeys SIG oli tuolloin suosionsa huipulla tehden kotikaupunkiaan, suurta risteystä tunnetuksi.
Huittinen -- Lauttakylä
Huittisten kotiseutuyhdistyksen kuvakokoelman kuva nro 502
toimittajat
historiantutkijat
Klockare, Sigurd
Piippola
Ruotsalainen toimittaja ja kirjailija Sigurd Klockare ja Pentti Haanpää Piippolassa 29.7.1946.
Koskinen,Teuvo
Keuruun kaupunginkirjasto
Alapiha, Elsa
Alapiha, Veikko
Kangasniemi
paikallishistoria
paikalliskokoelmat
kotiseutukuvaukset
kotiseututuntemus
Kokoomateos Siikaselän ja Oralan alueen historiasta, ihmisistä ja elämästä.
Viljo Lukkarinen
Kangasniemen kirjasto
siirtolapuutarhat
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2006
Waahtera, Liisa
Teos on taiteilijakirja. Teos liittyy samannimiseen näyttelyyn, jonka teemana oli taiteilijoiden suhde Hugo Simbergin Haavoittuneeseen enkeliin. Koostuu irto-osista ja kuviopapereista sekä valokuvista.
sotaveteraanit
muistomerkit
puistot
Nuorisoseurantalo Toimelan kupeessa oleva metsikkö, jossa on sotaan lähdön muistokivi, nimettiin 1980-luvulla Veteraanipuistoksi. Pukkilalaiset sotaveteraanit ja naisjaostolaiset huolehtivat alueen kunnossapidosta. Valokuvissa on siivoustalkoisiin osallistuneita. Ensimmäinen kuva on vuodelta 1986, toinen vuodelta 1996 ja kolmas vuodelta 2002.
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 13.9.1963 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Tien oikealla puolella lähes kirkon kohdalla oli laakeaan kallioon hakattuna kuuluisan rosvon Sika-Kyöstin kuolinpaikkaa ja -aikaa osoittava merkintä. Se hävitettiin valtatie 8:n (Turku-Raisio moottoritien) rakennustöiden yhteydessä vuonna 1960.
Kruskopf, Kauko
museot
kotiseutumuseot
käsityöt
museoesineet
silitysraudat
Vitriinissä on muun muassa kaksi valurautaista, liedellä kuumennettavaa silitysrautaa sekä nauhapirta, joka on valmistettu yhdestä puusta ja maalattu tummaksi. Työvälineessä on 22 lovea ja 23 reiällistä pystypuuta. Kahvalaudassa on ripustusreikä. Pirrassa on puna-musta-harmaa villanauha. Sukkulassa on mustaa villalankaa kuteeksi. Oikealla on kaulauslauta, joka on petsattu ruskeaksi. Laudassa on vuosiluku 1773. Vasemmalla on kaulauslauta ja kaulaustukki. Kaulauslaudassa on vuosiluku 1753. Kuvassa on myös viisi sukkulaa, lankapuolia, puupingotin ja rullatikku.
Mäkelä, Pertti
Satakunnan Kansa -lehdessä 13.2.1964 julkaistu murrepakina.
Sillivuosi 1932, Höyhenjärven vihainen emäntä
Höyhenjärvi
Petsamo
Salmijärvi
Petsamovuono
Kalajoki
Sarre, Martti
Höyhenjärven, emäntä
kalastus
silli
vuosi 1932
veneet
Haastateltava kertoo kalastuksesta Petsamovuonolla. Vuosi 1932 oli mahtava sillivuosi, silloin tuli kerrankin 600 kg yhdestä verkosta. Höyhenjärven vihainen emäntä oli leski, kunnes sitten meni yhteen Martti Sarre -nimisen saamelaisen kanssa.Elämä ei aina ollut auvoista. Kerrankin emäntä ja poikansa edellisestä liitosta laskivat Sarren kaivoon, jossa ei kuitenkaan ollut vettä. Ohikulkija kuuli avunhuudot ja niin onneton pääsi kaivosta pois. Emännän pojat kuolivat kuka mitenkin, erikoisilla tavoilla.
Portti, Kristian Lennart
Rensujeff, Kaija
Silloin, kun kirjeitä vielä kirjoitettiin
kirjeet
kirjeenvaihto
paikallishistoriat
maaseutuväestö
opiskelijat
99.1. (ykl)
Riipinen, Ulla
Laukaa
sillat
Kyppö, Jorma
Teos on taiteilijakirja ja ulkoasultaan haitarikirja. - Teoksessa mustavalkoisia kuvia, kotelo valkoista pahvia. - Numeroitu kappale (2/5).
Jämsä, Martti
Silmäys Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiaan
Karjala
lahjoitusmaat
historia
Kirjassa kerrotaan lähinnä Laatokan Karjalan mutta myös laajemmin Itä-Suomen lahjoitusmaitten historiasta ja niiden lunastamisesta.
Palmen, E. G.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 92.6 PAL
Otawa
postikortit
uimarannat
uinti
katsojat
näytökset
simning
åskådare
simstränder
båtar
postkort
fotografier
Hietasaari
Sandön
Vaasa
Vasa
1900-talet
1909
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 5. Hietasaari Sandön
Harry Schaumans Förlag
Kekkonen, Urho
kosket
Simunankoski
historiikit
suojelu
Muurikainen, Martti
Sinetit
kirjat
Sinetti on peräisin vuonna 1841 painetusta kirjasta.
förälskelse
kärlek
Rydberg, Viktor
Kirjastot.fi
Satakunnan Kansa -lehdessä 12.12.1956 julkaistu murrepakina.
pohjapiirustukset
maatilat
jugend
Tuulos
Syrjäntaka
Häppölä
Lähes koko Syrjäntaan kylä tuhoutui kansalaissodassa Syrjäntaan taistelussa huhtikuussa 1918. Ennen sotaa kylässä oli ollut yli kolmekymmentä taloa maantien varrella. Hämeen läänin maanviljelysseuran rakennusmestari E. A. Talpo suunnitteli maanviljelijä Vihtori Häppölälle uuden jugendtyylisen päärakennuksen, joka valmistui vuonna 1919. Talo on suuri maatilan päärakennus, jonka alakerrassa on ruokasali, vierashuone, eteinen, lastenhuone, makuuhuone, isännän huone, keittiö, tupa ja palvelijan huone sekä suuri veranta ja kuisti. Yläkerrassa on vintti, neljä huonetta, vaatekomeroita ja suuri eteinen. Talossa oli alun perin pärekatto, ja sen lämmittämiseen käytettiin komeita kaakeliuuneja. Kaksi uuneista säilytettiin, kun puulämmityksestä luovuttiin 1960-luvulla.
Talpo, E. A.
virret
hengelliset laulut
uskonto
psalmer
andliga sånger
religion
1700-luku
1700-talet
Sionin juhla-wirret Ilmestynyt ilman tietoa tekijästä. Tekijä aikaisempien laitosten perusteella Achrenius, Abraham 1706-1769 Julkaistu:Wasasa : prändätty Georg Wilh. Londicerildä, 1782. Ulkoasu:72 s. ; 8:o.
Achrenius, Abraham
Londicer, Georg Wilhelm (kirjapaino, Vaasa, 1776-1804)
fin
kauppiaat
Sipiläisen kaupan pihalla otetussa kuvassa ovat Mirjam Majakallio (vas.), Jukka Sipiläinen ja Kalevi Aalto. Taustalla näkyy kaupan bensapumppu. Kahdessa muussa kuvassa on kauppias Emil Sipiläinen: ensimmäisessä Emilin kanssa poseeraa vaaleatakkinen Vihtor Sipiläinen ja toisessa Hemmi Hautala (seisomassa). Jälkimmäinen kuva on vuodelta 1920.
liikerakennukset
Nykyisen Keskustien varrella Pukkilan Kirkonkylässä ollut Sipiläisen talo, jossa toimivat aikoinaan muun muassa kauppa, kahvila, leipomo ja limonaditehdas. Kuva on otettu joulukuussa 1975. Ilmakuvassa Sipiläisen punasävyinen talo on alhaalla olevista taloista toinen vasemmalta.
Sipiläisen entinen liiketalo nykyisen Keskustien varrella Pukkilan kirkonkylässä purettiin vuonna 1977. Etualalla olevan liikenteenjakajan kohdalta oli jo aiemmin purettu Riihimäen talo, jossa toimivat muun muassa kauppa ja kahvila Melba.
Pukkila
rauniot
Sipiläisen talon rauniot. Talo tuhoutui 1920-luvun lopulla tulipalossa. Sen paikalle rakennettiin uusi kiinteistö, jossa toimi muun muassa kauppa.
linja-autot
Maijala, Sirkka
Savijokelainen Sirkka Maijala kuvattiin vuonna 1952 matkalla Nilsiän herättäjäjuhlille.
henkilökuvat
Honkajoki
1940-luku
Sirkkelisahausta (2_3 Honkajoki). Traktori piikkipyöräinen Major. Henkilöt tuntemattomia. Kuvaan kirjoitettu vuosiluku 1940. Julkaistu aikaisemmin teoksissa Kotikylä - Pukara Saunaluoma (Kankaanpää 1988) s. 142 ja Menneitä muistellen (Hämeenlinna 1996) s.88.
Hälli, Juho
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
sahaus
miehet
puutavara
Kuva sirkkelisahauksesta Pukkilanmäellä on otettu n. vuonna 1961. Kuvasta on tunnistettu Juho Sihlman (3. vas.).
Sirkku : Laukaan taidekasvattaja vuosikymmenien ajan
Paananen, Usko
Teos on taiteilijakirja. Teos on portfolio ja koostuu irtokuvista kansion sisällä. Kansion ympärillä pumpulinaru. Painettu käsintehdylle intialaiselle paperille. Uniikkikappale. Irtolehtiä
Viljanen, Magi
soittimet
pojat
Kaksirivistä sirmakkaa soittamassa ilmeisesti Ollikkalan Aarne Saastamoinen. Kuva Lea-Liisa Saastamoinen. Vuosiluku ei tiedossa.
Sirolan talo Karstulan Pääjärven Heijostenmäellä : tuttuja ja tuntemattomia Sirosia sekä lähialueen muuta väkeä
Kauppala, Heikki