Keski-Suomi-lehti
Päijänne-lehdessä 8.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. naamiaishuvit ja Keski-Suomi-lehti (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Minna Canth
Päijänne-lehdessä 15.1.1878 nimimerkillä Teppo julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus otsikolla "Kirje Jyväskylästä". Aiheina kirjoituksessa mm. silmänkääntäjä Pettersénin esitys, markkinat ja Jyväskylän tupakkitehtaan tuotannon alkaminen.
Päijänne-lehdessä 25.1.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulujen alkaminen ja kansakoulukokous (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. telephoni, gramophoni, ilman muuttuminen nestemäiseksi, säät ja paavin terveydentila (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
lastenhoito
Päijänne-lehdessä 22.2.1878 nimimerkillä -nn- ilmestynyt lehtikirjoitus otsikolla "Lasten hoidosta", jossa käsitellään mm. omakohtaisia kokemuksia lasten riisitaudin hoitamisesta. Todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 26.2.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. säät, kirkon paikka sekä Raamattu-sitaattien väärinkäyttö sanomalehtien kiistakirjoituksissa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
kansakoulu
Päijänne-lehdessä 5.3.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Karkea työ ja oppi" kritisoi kansakoulujen vastustamista, todennäköisesti Minna Canthin laatima (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Keski-Suomi-lehdessä 12.3.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. laskiainen, kirkkoherran vaalit sekä kehotus urheilemaan (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 29.3.1878 nimimerkillä Teppo & Co. ilmestynyt pääosin Minna Canthin laatima lyhyt ilmoitusluontoinen kirjoitus, jossa oiotaan Keski-Suomi-lehden antamia tietoja tulevasta Weilin&Göösin kustantamasta kirjasta.
Keski-Suomi-lehdessä 30.4.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. Aleksis Kiven Nummisuutarien esitys, palokunta, oopperan avustaminen ja vappu (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Ensimmäiset markkinat
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehden kolmessa numerossa (30.4., 3.5. ja 7.5.1878) ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja laatima kertomus "Ensimmäiset markkinat".
Päijänne-lehdessä 3.5.1878 ilmestynyt nimetön lehtikirjoitus otsikolla "Pieni kevät-sävellys", jonka aiheena puistot, katujen siivous ja kaupungin kaunistaminen. Todennäköisesti Minna Canthin kirjoittama (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Naisten etuja koskevat kysymykset viime valtiopäivillä
Päijänne-lehdessä toukokuun kahdessa numerossa 1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus.
Äiti ja poika
Päijänne-lehdessä toukokuussa 1878 julkaistu Minna Canthin kertomus, nimimerkillä Wilja.
Päivä koittaa!
Päijänne-lehden kuudessa perättäisessä numerossa touko-kesäkuussa 1878 julkaistu Minna Canthin kertomus Päivä koittaa!, nimimerkillä Wilja. Kertomus ilmestyi lehden numeroissa 42-44 ja 46-48 vuonna 1878.
Päijänne-lehdessä 11.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. kirkon paikka, kansakoulukokous, koulut, säät ja höyrylaivat (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 18.6.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Jyväskylän seminaarin tutkinnot (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
suomennokset
Päijänne-lehdessä heinäkuussa 1878 ilmestynyt, mahdollisesti Minna Canthin suomentama kertomus, tekijänä August Blance. Ei suomentajan nimeä. Kannilan mukaan tämä teos mainitaan Päijänne-lehdessä ilmestyneessä arvostelussa (nro 20, 1879) Wiljan eli Minna Canthin suomentamaksi (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Wilja
Päijänne-lehdessä heinäkuusta joulukuuhun 1878 ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja suomentama kertomus, tekijänä Emilie Tegtmeyer. Suomennoksen otsikkona on "Sovitettu. Novelli. Mukaelemalla suom. Wilja" ja se ilmestyi Päijänne-lehden vuoden 1878 numeroissa 54-64, 67-74, 76-78, 80-85 ja 87.
Päijänne-lehdessä 16.7.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. säät, ruokatavarain saanti ja kansallispuvut (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
kansallispuvut
Päijänne-lehdessä 6.8.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheena kirjoituksessa mm. Hämäläinen-lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 3.9.1878 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä Teppo. Aiheina kirjoituksessa mm. koulut, sää, paikalliset kulttuuritilaisuudet sekä Helsingfors Dagblad -lehden kritiikki kansallispukuasiassa (ks. Kannila, Helle (1967): Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Suomalainen teatteri
teatteri
Esitetty Birch-Pfeiffer: Sirkka. Tämä ja muut Jyväskylässä samana vuonna vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Kuopion kaupunginkirjasto‒Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Päijänne-lehdessä 8.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä Benedixin näytelmästä Hellät sukulaiset. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 11.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä komedioista Samuli S.: Setä, Suorin tie paras ja Toinen tai toinen naimaan. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 15.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Hostrupin Maantien varrella. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 18.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Angelosta. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).Esitetty Hugo: Angelo. Tämä ja muut Jyväskylässä vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt samalta vuodelta ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Päijänne-lehdessä 22.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Schillerin Rosvoista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 25.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä komedioista Kuinka anopeista päästään ja Samuli S:n Kevään oikkuja otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Teaterin merkitys kansallisessa sivistystyössä
Päijänne-lehden viidennessä numerossa lokakuusta marraskuuhun 1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima lehtikirjoitus. Kirjoitus ilmestyi Päijänne-lehden numeroissa 85–87, 89, 91 otsikolla " Teaterin merkitys kansallisessa sivistystyössä". Kannilan mukaan kirjoitus on selkeästi Minna Canthin (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 29.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Kiven Nummisuutareista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 1.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista otsikolla "Suomalaisessa teaterissa". Näytelmän toisen esityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 5.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 5.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin toiseen kertaan esittämästä J.J. Wecksellin Daniel Hjortista. Ensiesityksen arvio ilmestyi Päijänteessä 1.11.1878. Arviot ovat nimettömiä. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Maria Tudorista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Kirjan arvostelussa lehdessä Päijänne (1878 n:o 15) novelli mainitaan Wiljan suomentamaksi. Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Tekijän nimenä on Novelleja ja kertomuksia -teoksessa Dehas ja novellin nimenä Radan vaihtaja, kun taas kirjan mainoksessa lehdessä Päijänne (1878 n:o 100) tekijän nimenä on Dehans. (Kannila, 1967.)
Camille Dehaus
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Pohjoismaiden kansanopistoista ja niiden perustamisesta Suomeen
koulut
Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/sanomalehti/binding/467593#?page=1
M. C.
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. I. Pikku Heikin merkillinen matka
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 48 ja 49.
Vanhan taaton tarinoita. Kertonut Wilja. 2. Pellervoinen
Nimimerkki Wilja on tunnetusti Minna Canthin. Ilmestyi jatkokertomuksena lehden numeroissa 50 ja 51.
Kirje Kuopiosta. (Dagbladi-puolueen ohjelma. Kuopion Sanomat.)
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin.
Airut
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Otteita Meurmanin kirjoituksesta Dagbladi-puoluetta vastaan.
Nimimerkki Airut on tunnetusti Minna Canthin. Sisällys: Koulu-ylihallituksen lausunto. Kuopion tyttökoulusta. Luistinrata ja luistinradan liput. Kuopion Sanomain erehdys.
Naislyseota puuhaavasta kokouksesta. Kirjoituksen alla on teksti: Kokouksessa läsnäolleiden naisten puolesta: Minna Canth. Kirjoitus on julkaistu myös Tapio-lehdessä (9.12.1882, n:o 96).
naiset
Tapio-lehdessä 9.12.1885 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus, allekirjoituksena Naislyseon ystävät Kuopiossa. Kannilan mukaan: "Polemiikkia B.F.G:n Suomettaressa julkaisemaa kirjoitusta vastaan. Tyylistä päätellen Minna Canthin kirjoittama." (Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Naislyseon ystävät Kuopiossa
naisen asema
Valvoja-lehdessä (nro 4) 1884 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus. Kirjoituksen lopussa on "jatk.", mutta sellaista ei vuosikerrassa ole. Sen sijaan Valvojassa ilmestyi vuonna 1885 (nro 10) Minna Canthin kirjoitus "Naiskysymyksestä vielä sananen". (Ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto 1967).
Valvoja-lehdessä (nro 10) 1885 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus, joka on itsenäinen jatko Valvojassa 1884 (nro 4) ilmestyneelle jutulle "Naiskysymyksestä". Kirjoitus julkaistiin myös Savo-lehdessä (26.10.1885) ja Tapio-lehdessä (28.10.1885). Linkki Kansalliskirjaston digitoituihin aineistoihin http://digi.kansalliskirjasto.fi/aikakausi/binding/634021#?page=26
Kirjoitus oli vastine Finland-lehdessä (nro 257) julkaistulle, nimimerkki "Qvinnoröster i landsorten" laatimalle kirjoitukselle. Jälkimmäinen oli puolestaan vastine Valvojassa (nro 70) ilmestyneelle kirjoitukselle.
Keski-Suomi-lehdessä 19.12.1886 julkaistu Minna Canthin lehtikirjoitus nimimerkillä "Wilja". Kirjoituksessa luvataan menneitä aikoja muistellen lähettää lehdelle lisää Kuopion kirjeitä, mutta näin ei tapahtunut.
Excelsior 1887 -kalenterissa (ilmestyi v. 1888) julkaistu Minna Canthin kirjoitelma otsikolla "Ajatelmia". Canthin nimi on mainittu vain kalenterin sisällysluettelossa (s. 67).
Excelsior. Kalenteri vuonna 1887 (Helsinki 1886)
Yleinen raittiuskokous Kuopiossa 1.7.1886
raittius
Keski-Suomi-lehdessä 15.7.1886 julkaistu uutinen otsikolla "Yleinen raittiuskokous Kuopiossa (K.-S.:n kirjeenvaihtajalta). Keskustelut" raittiusseuran kokouksesta Kuopiossa. Uutisessa selostetaan Minna Canthin puheenvuoroa ja sen herättämää keskustelua. Canth kannatti muun muassa naisen moraalista oikeutta avioeroon alkoholistipuolisosta. Samantyylinen selostus ilmestyi myös Savo-lehdessä 13.7.1886.
Savo-lehdessä 13.7.1886 julkaistu uutinen otsikolla "Yleinen raittiuskokous Kuopiossa (1. p. heinäk.)" raittiusseuran kokouksesta Kuopiossa. Uutisessa selostetaan Minna Canthin puheenvuoroa ja sen herättämiä reaktioita. Canth kannatti muun muassa naisen moraalista oikeutta avioeroon alkoholistipuolisosta. Samantyylinen selostus ilmestyi myös Keski-Suomi-lehdessä 15.7.1886.