taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Esiössä: Artwork printed and designed by Jenni Tuominen in UIAH, Helsinki Finland 2003 with silkscreen by barehands.
Tuominen, Jenni
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Sortavala ympäristöineen : Valamo : matkailuopas
Laatokan Karjala
Laatokka
Sortavala
Valamo
luostarit
luonto
matkailu
matkaoppaat
matkailukohteet
saaristot
vesiliikenne
Matkaoppaassa kerrotaan Pohjois-Laatokan alueista: Sortavalasta ympäristöineen, Laatokan saaristosta ja luonnosta sekä Valamosta. Oppaassa esitellään myös matkailureittiä sisämaahan.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 42.7 SOR
Suomen matkailuyhdistys
Sortavalan Evankelinen Seura : piirteitä sen synnystä, kehityksestä ja toiminnasta v:na 1890-1940 sekä ev. seuran ja Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset v:lta 1939, 1940 ja 1941-1942
uskonnolliset järjestöt
evankelis-luterilainen kirkko
kansanopistot
toimintakertomukset
Sortavalan evankelinen seura
Jamilahden kansanopisto
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. 50-vuotiskertomuksessa kerrotaan seuran perustamisesta, kehityksestä ja toiminnasta. Kirja sisältää myös evankelisen seuran sekä Jamilahden kansanopiston vuosikertomukset vuosilta 1939-1942.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 SOR
Sortavalan evankelinen seura 1890-1915 : 25 vuoden kertomus
Sortavalan Evankelisen Seuran perustava kokous pidettiin 30.6.1890 Kymölän seminaarissa. Kirjassa kerrotaan seuran 25-vuotisesta toiminnasta. Se sisältää myös Sortavalan Evankelisen seuran säännöt, jotka Keisariilinen Suomen Senaatti oli vahvistanut 23.5.1890.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.3 KOR
Sortavalan Evankelisen Seuran kahdeskymmenesseitsemäs vuosikertomus : annettu seuran vuosikokoukseen 4 p:nä kesäk. 1917
Sortavalan Evankelisen Seuran 27. vuosikertomus vuodelta 1917.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 25.505 SOR
Sortavalan kaupungin lyseo : kertomus lukuvuodelta 1894-1895 : koulun toisen toimintavuoden päättäjäisiin 31 p:nä toukokuuta 1895
lyseot
koulut
historia
Sortavalan kaupungin lyseo
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukukauden 1894-1895 vuosikertomus on koulun ensimmäinen kertomus. Sen on kirjoittanut v. t. rehtori John Lindén. Hän on kirjoittanut loppuun myös luvun kasvien prässäämisestä. Julkaisu sisältää myös K. Suomalaisen kirjoittamaa Sortavalan kouluolojen historiaa.
Lindén, John
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.505 SOR
Sortavalan kaupungin lyseo 1895-1896 : kertomus lukuvuodelta 1895-1896 koulun kolmannen toimintavuoden päättäjäisiin 23 p:nä toukokuuta 1896
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1895-1896 vuosikertomus on lyseon toinen. Lukukausi päättyi viikkoa aiemmin kuin tavallisesti Venäjän keisarin Nikolai II:n kruunajaisten johdosta 26.5.1896.
Sortavalan kaupungin lyseo 1896-1897 : kertomus lukuvuodelta 1896-1897 koulun neljännen toimintavuoden päättäjäisiin 28 p:nä toukokuuta 1897
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1896-1897 vuosikertomus on lyseon kolmas.
Sortavalan kaupungin lyseo 1897-1898 : kertomus lukuvuodelta 1897-1898 koulun viidennen toimintavuoden päättäjäisiin 25 p:nä toukokuuta 1898
Vuonna 1893 hyväksyttiin viisiluokkaisen realilyseon perustaminen Sortavalaan. Sortavalan kaupungin lyseo aloitti aluksi toimintansa kaksiluokkaisena syksyllä 1893. Ensimmäiset oppilaat saivat päästötodistuksensa viidenneltä luokalta toukokuussa 1897. Viisiluokkaisesta lyseosta haluttiin saada kuusiluokkainen valtion lyseo. Syyskuun alussa 1898 koulu aloittikin toimintansa kuusiluokkaisena Sortavalan realilyseona, ja keväällä 1901 ensimmäiset abiturientit saivat todistuksensa. Lukuvuoden 1914-1915 alussa nimi muutettiin Sortavalan lyseoksi. Lukuvuoden 1897-1898 vuosikertomus on lyseon neljäs. Lisäksi julkaisu sisältää P. S. Fribergin artikkelin: Äidinkielen opetuksesta Sortavalan lyseossa.
Friberg, P. S.
poliisi
yleinen järjestys
järjestyssäännöt
Sortavalan kaupunginvaltuuston hyväksymä kaupungin poliisijärjestys, jonka Viipurin läänin maaherra on päätöksellään 18.3.1937 vahvistanut noudatettavaksi.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 35.7 SOR
rakennukset
rakentaminen
kadut
tontit
säännöt
Sortavalan rakennussääntö, jonka Keisarillisen Suomen senaatti on vahvistanut 5.10.1911 ja sisäasiainministeriö vahvistanut muutokset 6.2.1920 ja 25.1.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 33.23 SOR
Sortavalan kaupungin talonomistajainyhdistyksen säännöt
järjestöt
kiinteistöt
omistajat
Sortavalan kaupungin Talonomistajainyhdistyksen säännöt on hyväksytty 31.3.1922.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 30-34: YLEINEN YHTEISKUNTATIEDE
Sortavalan kaupunkiseurakunta vv. 1918-1943 : piirteitä seurakunnan synnystä ja kehityksestä
seurakunnat
Sortavalan kaupunkiseurakunta
toiminta
historiikit
Sortavalan luterilainen kaupunkiseurakunta aloitti toimintansa 1.5.1918, Kirjassa kerrotaan seurakunnan vaiheista. Kaupunkiseurakunnalla ei ollut omaa kirkkoa, vaan Sortavalan maaseurakunta ja kaupunkiseurakunta käyttivät yhteistä kirkkorakennusta. Ennen talvisotaa oli suunnitelmia oman kirkon rakentamiseksi, mutta ne eivät koskaan toteutuneet. Jatkosodan jälkeen suunniteltiin jälleen uutta kirkkoa. Sortavalan jäädessä rajan taakse, rakentaminen ei enää ollut mahdollista.
Kanervo, Oskari
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 28.7 SOR
laulujuhlat
Sortavalan laulujuhlat
Vakkosalmi
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935. Vuonna 1926 avajaissanat lausui lehtori Eliel Vartiainen ja alkajaislaulun esitti Sortavalan sekakuoro.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – Karjala-kansio
Kansanvalistusseuran yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Sortavalassa, Laatokan Karjalassa vuosina 1896, 1906 ja 1926 ja Kalevalan riemuvuoden yleiset laulu- ja soittojuhlat vuonna 1935.
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulun 50-vuotiskertomus
kotiteollisuusoppilaitokset
käsityö
käsiteollisuus
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu
Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu aloitti toimintansa vuonna 1892 Sortavalan Rouvasväenyhdistyksen kutoma- ja käsityökouluna. Vuonna 1912 nimi lyhennettiin Sortavalan Kutoma- ja Käsityökouluksi, ja 1935 siitä tuli Sortavalan naiskotiteollisuuskoulu. Julkaisu on koulun historiikki 50-vuotisesta toiminnasta.
Nikkilä, Alma
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 38.509 NIK
puhelinluettelot
mainokset
Sortavalan puhelinluettelo vuodelta 1942 sisältää myös muiden Laatokan Karjalan lähipaikkakuntien puhelinnumerot.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – PKKO 69.703 SOR
Sosiaalisihteeri Martti Vesterinen : luova henki, auttava ja herkkä ihminen
Vihavainen, Erkki
Keuruun kaupunginkirjasto
Sota- ja evakkoajan muistoja, venäläiset luottovangit
Inari
Ylivieska
Lutto
Kangasniemi, Veikko
sota-aika
evakuointi
1940-luku
saksalaiset
vangit
Haastateltava muistelee sota- ja evakkoaikaa. Rintama oli Lutolla ja kotiväki evakuoitiin Ylivieskaan. Ylivieskassa heidät sijoitettiin isoon maataloon.
Paadar, Matti
Mattus, Anja
Sota-ajan alkaessa olin kahdeksanvuotias
Pohjonen, Pentti
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1992
Paukku, Raimo
Rämö, Markku
Keitele
valokuvat
haastattelut
henkilöt
Vas. Sohvi Saastamoinen, Aune Stranius, Hilda Saastamoinen ja Mikko Huttunen sota-ajan tuntoja muistelemassa. Haastattelijoina vas. Merja Miettinen ja Mirja Koskinen. Vuosiluku ja kuvaaja ei tiedossa.
Keiteleen kunnankirjasto
Sotaan lähdön muistokiven paljastusjuhla
sotaveteraanit
sotahistoria
muistomerkit
Sotaan lähdön muistokivi paljastettiin toukokuussa 1983 Pukkilan Kirkonkylässä nuorisoseurantalo Toimelan pihalla. Muistokivi on Savijoelta tuotu luonnonkivi, johon kiinnitetyssä laatassa todetaan: "Tältä paikalta lähtivät Pukkilan miehet puolustamaan isänmaataan 13.10.1939 ja jatkosotaan 18.6.1941". Kuvat kertovat muistokiven paljastustilaisuudesta. Paljastuspuheen piti pukkilalainen sotaveteraani Jaakko Kontula (ensimmäinen kuva). Hän kuului reserviläisiin, jotka lähtivät Toimelan mäeltä talvisotaan. Muistokivi luovutettiin Pukkilan Nuorisoseuran hoitoon (toinen kuva). Luovutuspuhetta pitämässä yhdistyksen puheenjohtaja, sotaveteraani Kauno Mäenrinta, oikealla nuorisoseuran edustajat Pirkko Clewer ja Väinö Hynninen. Kunniavartiossa seisoivat jääkärit Juha Nykopp (vas.) ja Petri Mälkiä. Paljastusjuhlan jälkeen sotaveteraanit ja juhlayleisö marssivat muistokiveltä sankarihaudalle. Veteraanien seppeleen sankarikaudalle laskivat Heikki Piispa ja Kauno Mäenrinta ja seurakunnan ja kunnan seppeleen Pentti Anttila ja Aaro Mäenrinta. Sankarihaudalta juhlaväki siirtyi päiväjuhlaan seurakuntakodille. Muistokiven alue nimettiin 1980-luvulla Veteraanipuistoksi. Aiemmin Isonmännyntienä tunnettu, Toimelan ohi kulkeva tie muutettiin vuonna 1997 - pitkän kunnallispoliittisen väännön jälkeen - Veteraanitieksi. Muistokivellä otetussa talkooporukan ryhmäkuvassa ovat veteraanit Pekka Rousi (vas.), Usko Sarvaala, Kauno Mäenrinta, Viljo Savela, Viljo Kinnari, Heikki Piispa ja Pentti Lehtinen.
Pukkilan kunnankirjasto
sotilaat
miehet
reput
Pukkilalaiset Viljo Savela (vas.), Jalmari Lainila ja Yrjö Lilja ovat lähdössä sotimaan.
1980-luku
juhlat
sotainvalidit
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Sotainvalidien järjestöaktiiveja 70-luvulla
1970-luku
Sotainvalidien järjestöaktiiveja 70-luvulla.
Sotainvalidien jumppakerho. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 7.2.1974.
Sotainvalidien kahvibaarin henkilökuntaa 1964
kahvilat
1960-luku
Oikealla baarin emäntä Ritva Laukkanen ja neidit Kyllikki Tossavainen ja Seija Jalkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.11.1964.
Sotainvalidien naisjaoston myyjäisvalmisteluja
myyjäiset
Sotainvalidien naisjaoston myyjäisvalmisteluja ennen vuotta 1967. Vasemmalta Laura Kyllikki Mäkinen o.s. Tossavainen, Maija Hokkanen, Aino Rönkä, Elvi Jäntti ja Mirjam Koskinen.
Sotainvalidien naisjaoston ompeluseura 1977
Sotainvalidien naisjaoston ompeluseura Saunaniemessä. Vasemmalta Elli Niiniketo, Sohvi Saastamoinen, Taimi Härkin, Aino Rönkä ja Toini Raitala. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 6.10.1977.
Sotainvalidien Veljesliiton Mäntsälän osasto ry:n veljeskirja : historiikki vuosilta 1942-1992
sotaveteraanit : Mäntsälä
sotainvalidit : järjestöt : Mäntsälä
asevelityö
muistelmat : sotaveteraanit
järjestöhistoriikit
Historiikissa esitellään järjestön toimintaa ja jäseniä.
Mäntsälän kunnankirjasto
Sotainvalidien Veljesliiton Pohjois-Savon piirin vuosikokouksessa 1974
Sotainvalidien Veljesliiton Pohjois-Savon piirin vuosikokouksessa Kuopiossa saivat liiton kultaisen ansiomerkin vasemmalta Ilmari Saastamoinen, nimi ei tiedossa, Arttu Laukkanen, Johannes Luhtapuro ja Reino Kauhanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 11.4.1974.
Sotainvalidien Veljesliitto : Mietoisten osasto 1954 - 1994
Varsinais-Suomi
Mietoinen
Sotainvalidien viljankeräysmatkalle lähtijät kunnantalon edessä 20.10.1963.
Sotainvalidien vuosijuhla. Vuosi tuntematon.
kokoukset
Keiteleen sotainvalidien vuosikokous. Kokouksen osanottajia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 25.2.1966.
Keiteleen naisjaoston puolesta luovutettiin sotainvalidien osastolle oma lippu. Lipunkantajana Mirjam Koskinen ja vartiona Elvi Jäntti ja Maija Hokkanen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.4.1965
asuinrakennus
Sotainvalidi Eino Lappalaisen uusi koti Sulkavanjärvellä. Vieressä Sylvi-emäntä. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 15.10.1965.
Kekäläinen, Tapio
Rönkä, Helvi
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2001
Ylikännö, Kalle
Edessä vasemmalla Martti Jauhiainen, Eero Saastamoinen, Yrjö Huttunen, Niilo Liuska. Takana vasemmalla Nestor Jääskeläinen, Arvi Jauhiainen, Uuno Heimonen ja Pentti Jääskeläinen.
Henkilövalokuvaus
Ryhmäkuva viidestä miehestä sotilasvaatetuksessa noin vuosilta 1941-1942. Kuvassa alarivissä vasemmalla, Lauri Virtanen.
vaatteet
uinti
ratsastus
Ensimmäisessä uintikuvassa Arvo Mäkelä on laiturilla vasemmalla sotilaspuvussa ja sekalaista kaveriporukkaa ympärillä. Kuvassa hauskoja yksityiskohtia. Toisessa kuvassa sotamiehet ovat hevosten selässä, Arvo Mäkelä vasemmalla. Huomaa taustalla maastoutunut mies.
Sotavanhus. Kostoa. Käsikirjoitukset loka-joulukuu 1926
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
novellit
sotilaskuri
simputus
Digitoidussa dokumentissa on siistillä käsialalla kirjoitettuja lehtiösivuja ja se sisältää kaksi novellia, jotka ilmestyivät Kenttä ja kasarmi -kokoelmassa. Novellit kertovat 1920-luvun Suomen armeijasta ja ne on kirjoitettu Haanpään oman asevelvollisuuden ja siihen liittyvien kokemusten pohjalta. Pentti Haanpää kuvaa sotalaitosta rehellisen kriittisesti, kyynisesti ja humoristisesti. Molemmat novellit ovat kirjailijan allekirjoittamia. Sotavanhus-novellissa Askolan akan poika on kolmatta joulua kasarmin arestiputkassa. Hänen sotilasuraansa on kuulunut tottelemattomuutta, monen kuukauden karkaaminen, josta hän sai sotaoikeuden tuomion Kauhajoen rangaistuspataljoonaan. Tämän jälkeen hänet passitettiin yksikköön, jossa hän sai uuden arestimääräyksen. Luteet raavituttavat, mutta mies nukkuu lattialla Raamattu päänalusena. Laajuus 15 sivua Kirjoituspaikka ja -aika Kiviniemi 10.10.1926 Novellissa Kostoa harjoitusaliupseeri Sulo Laine on sadistinen alokkaiden höykkyyttäjä. Alokkaat ovat Laineen epäonnistuneen uran sijaiskärsijöitä. Laine uneksuu siitä, että kenttä olisi täynnä silputtua ihmislihaa ja pirskuvaa verta. Laajuus kuusi sivua (puuttuu sivut 2-4 ja lopusta neljä riviä) Kirjoituspaikka ja -aika Leskelä 6.12.1926 Novellit ilmestyivät kokoelmassa Kenttä ja kasarmi (Kansanvalta 1928). Sisältyvät teokseen Kootut teokset 2 (Otava 1989).
Haanpää, Pentti
Siikalatvan kirjasto
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään tekijänoikeuksien omistajalta.
Sotaveteraaneja Toimelan mäellä sotaan lähdön muistomerkin äärellä. Kuva on otettu 60 vuotta sen jälkeen, kun Pukkilan miehet lähtivät 13.10.1939 talvisotaan nuorisoseurantalo Toimelan pihalta. Tuohon ryhmään kuuluivat muun muassa Jaakko Kontula (vas.), Tuovi Laaksonen, Lauri Keskipasma ja Tauno Lilja.
naiset
Pukkilan Sotaveteraanien naisjaosto perustettiin vuonna 1982. Jaoston johtokuntaa esittävä kuva on otettu vuonna 1994.
Sotaveteraanilipun luovutus naulaustilaisuudessa 1977
Keiteleen Sotaveteraaneilla lipun vihkiminen ja juhla. Naisjaoston edustajat Kyllikki Halonen (oik.), Elsa Saastamoinen ja Liisa Lapinkoski luovuttamassa lippua osastolle naulaustilaisuudessa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.5.1977.