nuottijulkaisut
musiikki
Mieskuorossa laulaneen Olavi Brusilan säveltämä Sotaveteraanimarssi.
Pukkilan kunnankirjasto
Sotien aika raisiolaissilmin : Raision sotaveteraanimatrikkeli
Raisio
sotahistoria
sotaveteraanit
jatkosota
matrikkelit
kotirintama
kaatuneet
sankarivainajat
Auvinen, Eero
Raision sotaveteraanit ry:n tukijaosto
Vanhalukkarla, Pertti
Sotilaan hautajaiset. Iisalmen maaseurakunnan hautausmaa
Iisalmi
valokuvat
hautajaiset
Iisalmen kaupunginkirjasto
säännöt
sotaväki
1880-luku
Hämeenlinna
Venäjän vallan aikana vuosina 1881–1901 Suomessa oli asevelvollisuuteen perustunut oma armeija, niin sanottu Suomen vanha sotaväki. Hämeenlinnassa Suomen kasarmien alueella toimi tällöin Suomen 7. Hämeenlinnan tarkk'ampujapataljoona. Suomalaisen sotaväen virkakielenä oli ruotsi, opetuskielenä suomi ja komentokielenä venäjä. Hämeenlinnassa painetuissa Sotilaan säännöissä vuodelta 1884 luetellaan alipäällystön ja sotilaiden velvollisuudet ja annetaan määräyksiä mm. sotilaiden "kunnian teosta". Säännöt sisältävät myös venäjänkielisten komentojen ja lukusanojen käännökset suomen kielelle.
Julkaistu painettuna: Hämeenlinnassa : (Hämäläisen osake-yhtiön kirjapainossa), 1884.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Keitele
sotilaat
1940-luku
Jatkosodan päättymisen kunniaksi sotilaat yhteisessä kuvassa 1944. Takana vas. Veikko Saastamoinen ja alhaalla oik. Ilmari Saastamoinen. Kuva Anja Saastamoinen.
Keiteleen kunnankirjasto
Varsinais-Suomi
Vehmaa
Rautila
Yrjö Kartio takarivissä viides vasemmalta
Pukkila
sota-aika
sotilaspojat
lotat
suojeluskunnat
maanpuolustusjärjestöt
pojat
ilmavalvonta
Lasse Sipiläinen (s. 1933) muistelee aikaansa sotilaspoikana Pukkilan suojeluskunnan poikaosastossa. Haastattelijana Pertti Hyrylä. Valokuvassa Teikarinmäen ilmavalvontatorni. Talvisodan aikana sotilaspojat tarkkailivat mahdollisia desantteja. Erästä epäiltyä he lähtivät jopa seuraamaan, mutta heidät karistettiin kannoilta Savijoella. Lisäksi sotilaspojat veivät lotille eväitä ilmavalvontatorniin. Torniin päästäkseen piti tietää tunnussana.
Sipiläinen, Lasse
Hyrylä, Pertti
Perinnekilta Sotilaspojat ry Satakunta
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 1993
Mikola, Tapani
Ytti, Ritva
Sotilaspojat pelastivat toisiaan kotirintamalla
Jokinen, Lauri
Keuruun kaupunginkirjasto
runot
Sotkamo
Eino Leinon runoja, joissa mainitaan Sotkamo tai Sotkamoon sijoittuvia paikkoja.
Leino, Eino
Kajaanin kaupunginkirjasto - Kainuun maakuntakirjasto
Sotkamo pitäjän Ylisotkamon kylässä olevan Sopalan tilan omistajia
historia
henkilöhistoria
1700-luku
1800-luku
maatilat
maanomistajat
Kajaani (sanomalehti)
artikkeli (julkaisut)
Artikkeli perehtyy Sotkamon pitäjän Ylisotkamon kylässä sijainneen Sopalan tilan entisiin omistajiin ja heidän taustoihinsa. Johan Schroderus, mahdollisesti Ivar Schröderin poika ja Schroderus-suvun vanhin jäsen, syntyi 1678 ja oli nimismiehenä ja suorituskomissaarina Sotkamossa. Hän omisti Sopalan tilan, jossa kuoli joulukuussa 1741. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä vuonna 1935. Kirjoittajana G. Enwald.
Enwald, Gustaf
Sotkamon kappalaisen Samuel Bohmin jälkeläisiä
Kainuu
Bohm (suku)
Bohm, Samuel
artikkelit (julkaisut)
Artikkeli esittelee Sotkamon kappalaisen, myöhemmin Siikajoen kirkkoherran, Samuel Bohmin jälkeläisiä. Samuel Bohm, lukkarin poika Oulusta, syntyi 20. toukokuuta 1732, pääsi ylioppilaaksi 1751, vihittiin papiksi 1758, toimi Sotkamon kappalaisena vuodesta 1763, Siikajoen kirkkoherrana 1785 ja kuoli 30. marraskuuta 1800. Artikkeli on ilmestynyt Kajaani-lehdessä noin vuonna 1930. Kirjoittajana G. Enwald.
paikallishistoria
1870-luku
lainat
velat
sanomalehdet
Tapio (sanomalehti)
13. huhtikuuta 1872 julkaistiin kuopiolaisessa Tapio-lehdessä Sotkamosta 29.3. lähetetty kirje, jonka kopio sittemmin julkaistiin tässä artikkelissa. Kirjeessä kerrotaan muun muassa, että velat valtiolle on vihdoin saatu maksettua, kirkolliset ja viralliset asiat ovat hyvällä tolalla ja talvi jatkuu yhä. Artikkeli on ilmestynyt alunperin Tapio-lehdessä 13.4.1872 ja sittemmin Kajaani-lehdessä 24.3.1934, kirjoittajana G. Enwald.
joet
vesistöt
veneet
soutu
Vaakakuva on otettu Porvoonjoella Eskolan talon kohdalla. Taustalla näkyvät Teikarinmäki ja Hyrylänmäki. Veneessä istuvat Elvi Vaha (vas.), Ida Aarnio, Manasse Majander, Irma Aarnio ja Anselmi Aarnio. Kuva on ilmeisesti 1920- ja 1930-luvun taitteesta. Pystykuvassa ovat Lea Saari (vas.), Katri Majander, Tero Bäckman ja Pirjo Mäentie. Kuva on 1930-luvun lopulta. Oikealla näkyy Arraman talo.
henkilöt
kirjailijat
sukulaiset
Haanpää, Reeta
Haanpää, Suoma
Pekkala, Aino
Pekkala, Toimi
Kokko, Aino
Lamujoki
Reeta ja Suoma Haanpää soutelemassa Lamujoella 1920-luvulla mukanaan Aino ja Toimi Pekkala sekä Aino Kokko.
Aineiston julkaisemiseen muualla on pyydettävä lupa Pentti Haanpään seuralta.
Järvikylä
nuoret aikuiset
Orimattilan kaupunginkirjasto
suomennokset
lehdissä julkaistut kertomukset
Päijänne-lehdessä heinäkuusta joulukuuhun 1878 ilmestynyt Minna Canthin nimimerkillä Wilja suomentama kertomus, tekijänä Emilie Tegtmeyer. Suomennoksen otsikkona on "Sovitettu. Novelli. Mukaelemalla suom. Wilja" ja se ilmestyi Päijänne-lehden vuoden 1878 numeroissa 54-64, 67-74, 76-78, 80-85 ja 87.
Minna Canth
Wilja
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Grafiikkaa (litografioita) ja italiankielistä tekstiä sisältäviä taiteltuja vihkosia (yht. 6 kpl) pahvikotelossa.
Mattiaci, Eliseo
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Teos on taiteilijakirja. Teoksen kuvissa kauhua ja paniikkimaista tunnelmaa. Serigrafia-tekniikka. Julkaisija: Le Dernier Cri, Marseille. Painos 200 kpl.
Musturi, Tommi
spiritismi
L. Ikonen
Kaarlo Kustaa Brofeldt
Theodor Vilhelm Brofeldt
Elmar Vilhelm Forelius
Maiju Canth
Paperiarkki, jossa on aluksi runo ja sen jälkeen katkelma spiritistisestä istunnosta. Istunnon päivämäärä on 26.8.1893. Paperiin on merkitty myös istuntoon osallistuneet.
Splendid isolation : photographs and woodcuts
Teos on taiteilijakirja. Valokuvia ja puuleikkauksia. Painos 200 kappaletta.
Baake, Frans
esitykset
1970-luku
Paananen, Wellamo
Auto-onnettomuuden uhria (Seppo Heikkilä) vielä naurattaa, mutta auttajat Oiva Saastamoinen (vas.), Lea Huhta ja Antero Leskinen ovat huolestuneimpia potilaan tilasta. Ensiapunäytös Suomen Punaisen Ristin satavuotisohjelmassa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 21.4.1977.
Paananen, Vellamo
murrekirjallisuus
Porin murre
murre
Satakunnan Kansa -lehdessä 4.3.1960 julkaistu murrepakina.
Manta
Porin kaupunginkirjasto - Satakunnan maakuntakirjasto
Satakunnan Kansa
Stadgar rörande mjölkhandeln i Helsingfors = Maidonkaupan järjestyssäännöt Helsingin kaupungissa
mjölk livsmedelsövervakning elintarvikevalvonta handel författningar säädökset 1890-talet 1890-luku
Helsingin kaupunginkirjasto
keinutuolit
Laine, Heikki
Nakkila
Turun Sanomissa vuonna 1979 julkaistu juttu nakkilalaisesta keinutuolimestarista Heikki Laineesta.
Loueniva, Eija
Nakkilan kunnankirjasto
Kulmala, Esa
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön julkaisu. Tummansinisellä ohuella viivalla tehtyjä psykedeelisiä piirroksia vaalealla pohjalla ja päinvastoin. Kuviot täyttävät sivut laidasta laitaan. Kuvat piirretty Beninissä. Painos 600 kappaletta.
postikortit
uimarannat
kilpailut
uimarit
tävlingar
simmare
postkort
fotografier
Hietasaari
Sandön
Vaasa
Vasa
1900-luku
1900-talet
1909
Union Postale Universelle Carte Postale Grand-Duché Finland. Serie A. No. 9. Hietasaari Sandön
Harry Schauman’s Bokhandel
Teos on taiteilijakirja. Sisältää neljä offsetpainettua valokuvaa (irtolehtiä) ja Rabbe Enckellin runon ruotsiksi ja suomeksi. Teos on taiteilijan ensimmäinen kuvateos. Signeerattu ja numeroitu kappale (8/50).
Albrecht, Kristoffer
Teos on taiteilijakirja. Teoksen muoto kirjahyllymäinen. Viiden hyllyn keskellä alaspäin suureneva reikä. Pohjalla pystyssä 10 hammastikkua, joista yksi maalattu mustaksi. Kokonaisuus muistuttaa sudenkuoppaa, johon voi ajatella lukijan putoavan. Materiaali: pahvi, kartonki, "skitsipaperi", hammastikut, värikalvo. Uniikkikappale.
Kruuse, Kristina
Stockholmsspelet : dikter, dagbok, events 1961-66
Klintberg, Bengt af
Teos on taiteilijakirja. Pahvikantisen kirjasen lehdillä sitaatteja Irving Stonen teoksesta The Agony and the Ecstacy. Takakannen sisäpinnalle liimattu pieni kivi.
Pereira, Priya
Teos on taiteilijakirja. Tekstitön haitarikirja kotelossa. Erillinen tekstiliite.
Zevola, Oreste
Teos on taiteilijakirja. Käsinsidottu teos koostuu numeroimattomista aukeamista sekä taiteltavista lehdistä, jotka sisältävät koho- ja käsinpainettua tekstiä ja kuvitusta. Kappalenumero 6/6.
Toukkari, Milla
Strödda predikningar från slutet av 1700-talet och början av 1800-talet på svenska och finska av okända förf. Handskrift.
saarnat
Turun kaupunginkirjasto
Stuvad lake enligt Cajsa Warg : Gunnar Ekelöf läser "Flyende pilot"
Teos on taiteilijakirja. Teoksen sisällä faksimilepainos Åke Hodellin käsikirjoituksesta teokseen Flygande pilot, 1952.
Hodell, Åke
Satakunnan Kansa -lehdessä 7.3.1964 julkaistu murrepakina.
Nousiainen
2010-luku
2020-luku
luontopolut
metsät
kalliot
Nousiaisten Suden järjestämä Sudenpolku patikoidaan perinteisesti syksyisin, lähtö Paijulan koululta. Reitti kulkee luonnonkauniissa kalliomaastossa, Kokkovuorelta on upeat näkymät lähialueille kirkkaalla säällä. Kivikautinen muinaishauta sijaitsee Nutturlan kallioilla aivan polun varressa, se kannattaa käydä myös katsomassa. Edelleen reitti seuraa, melkein Lapinmaisemien kaltaisia polkuja pitkin, Kalliolaavulle. Kalliolaavulta lähdettäessä voi valita kuntonsa ja jaksamisensa mukaisesti pidemmän reitin, matkaa kertyy yhteensä n.8,5 km, tai lyhyemmän reitin koululle, jolloin matkaksi kertyy n. 5,5 km. (Nousiaisten Susi ry, Sudenpolku-puffi, 2019) (Kalliolaavu on yksitysaluetta nykyään, ilkivallan vuoksi).
Kaunonen, Paula
Tekijä mainittava. Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta.
Sammakkoniemi
Vätsäri
Nellim
Ahvenjärvi
Majavajärvi
Suolisjärvi
Järvenpään majatalo
Koppelo
Pulliainen, "Susi" Erkki
Peltonen, Nikodemus
metsästys
myrkyt
ansat
susi
pyynti
Sudenpyynti on kärsivällisyyttä vaativaa hommaa. Niinpä poromiehet, joilla ei ollut aikaa susijahtiin kirjoittivat Koppelossa asuvalle ammattimetsästäjälle Nikodemus Peltoselle susilaumoista, jotka olivat hyökänneet porojen kimppuun. Peltonen oli saanut suden ja muun riistan pyyntioppia Pohjois-Norjassa, josta hän kulkeutui ulkomaalaisille asetetun pyyntikiellon jälkeen Inarin Koppelon kylään. Sudenpyynnissä käytettiin 1900-luvun alkupuolella myrkkykapseleita ja loukkuja. Susikantaa verotti myös aika-ajoin riehunut penikkatauti, joka vei susien lisäksi kettuja ja metsästyskoiria. Nikodemus Peltonen sai kaikkiaan 72 sutta, mikä lienee tämän lajipyynnin Suomen ennätys. Isä Peltonen siirsi metsästystietoutensa pojalleen Eelikselle, joka jatkoi pyyntiperinnettä.
Peltonen, Eelis Arvi
Luostarinen, Usko
museoesineet
Honkajoki
Sudenraudat (4_201 Honkajoki, Kirkonkylä). Honkajoen museon esine nro 201. Valmistettu raudasta. Muodoltaan kehämäinen. Laukaisumekanismi, jolla susi jää jalastaan tai päästään loukkuun kahden hammastetun rautakaaren väliin. Terät ovat hieman ristissä.
Heikkilä, Juhani
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
ihmissuhteet
Jotuni, Maria
Kirjastot.fi
näytelmät
kaupunginosat
Kaanaa
Raision Loimu
kylämatkat
Sukkuu niinku Kaanaa keskenään –muisteludraamassa tehdään aikamatka Kaanaaseen ennen ja jälkeen Nesteen öljynjalostamon rakentamisen. Eristyksissä olleelle Kaanaanmaalle merkitsi valtavaa muutosta jalostamon ja sinne Raisionlahden poikki johtavan tien ja radan rakentaminen 1950-luvun puolivälissä. Ennen Nesteentietä kaanaalaiset olivat kulkeneet Raision keskustaan Paikkarin kautta. Hiljainen elämänmeno vilkastui monin tavoin vuonna 1957 toimintansa aloittaneen Neste Oy:n tuomien uusien työpaikkojen myötä. Asukasmäärän voimakkaan kasvun vuoksi alueelle perustettiin uusia palveluja ja kansakoulua oli laajennettava huomattavalla uudisrakennuksella. Urheiluinnostuskin alkoi saada jalansijaa entistä enemmän, kun Kaanaan kyläseurana alun alkaen toiminut Raision Loimu perustettiin. Kaikesta tästä kertoo draamateksti, jonka tapahtumat yltävät 1900-luvun alusta vuoden 1976 Montrealin olympiakisoihin.
Koivisto, Altti
Petander, Nina
Raisio-Seura ry.
kurssit
Ensimmäisen suksenvalmistajakurssin oppilaat Keiteleellä vasta valmistuneessa teollisuushallissa. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.2.1972.
Suksenvalmistajakurssin opettajia ja kunnan edustajia 1972
Suksenvalmistajakurssin opettajia ja kunnan edustajia. Vasemmalla kunnanhallituksen varapuheenjohtaja Yrjö Jääskeläinen, valtuuston puheenjohtaja Aarne Saastamoinen, terveyssisar Sirkkaliisa Raatikainen, opettaja Asko Järvinen, kunnanjohtaja Osmo Kärkkäinen, rehtori Kauko Härkönen, tuotantopäällikkö Aatto Toivanen ja työnjohtaja Leo Immonen. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 24.2.1972.
sukset
ihmiset
terva
Kuvassa tervataan suksia talvisessa maisemassa. Suksia on tuotu paikalle vesikelkalla.
rakentaminen
Autoilijat Arvo Strandman (vas.) ja Tatu Strandman (oik.) keskustelemassa rakennusmestari Sulo Ylöstalon kanssa kuljetuksista. Suksitehdashallin pohjatyöt on suoritettu. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 2.9.1971.
Teos on taiteilijakirja. Polymeerigravyyri. Haitarikirja sidotussa kotelossa. Haitarin pituus avattuna 26 cm. Signeerattu ja numeroitu kappale (1/5).
Laine, Janne
Sukujuhlat Tyrmyn tilalla Paaslahdella 5.9.1966. Edessä Pirkko Rytkönen poikansa kanssa
Iisalmi -- Paaslahti
1960-luku
suvut
juhlat
Rytkönen, Pirkko
Rasi, Anitta
Veskoniemi
Fellman, Jakob
sukuhistoria
Tarinassa kuvataan Jakob Fellmannin osuutta Mannermaan sukutaustaan ja sitä miten Paadar sukunimi muuttui Mannermaaksi.
Mannermaa, Esko
Mansikka-Aho, Vilho