Muutamia neuvoja talonpojille hallalta rasitetun pohjoisen Suomen maakunnista
maatalouspolitiikka
maanviljely
peruna
vilja
sääilmiöt
hall
Pohjois-Suomi
1800-luku
Suomen Talousseuran sihteeri ja tilastotieteilijä Carl Christian Böcker (1786-1841) teki uraauurtavan työn valistuskirjailijana. Muutamia neuvoja talonpojille -teoksessa hän opastaa lukijoita karjan ruokinnassa ja perunanviljelyssä pohjoisen olosuhteet huomioon ottaen.
Böcker, Carl Christian
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Inträdes-tal om djur-rikets bestånd: hållet för Kongl. Vetenskaps Academien, den 29 febr. 1792
eläimistö
1700-luku
Apteekkari Johan Julin (1752-1820) oli monipuolinen ja lahjakas luonnontutkija. Oulussa asuessaan (1783-1814) hän keräsi laajan eläin- ja kasvikokoelman, jota voidaan pitää Oulun yliopiston luonnontieteellisen kokoelman edeltäjänä. Julin teki myös fysikaalisia kokeita ja rakensi Pohjoismaiden ensimmäisen kuumailmapallon. Inträdes-tal om djur-rikets bestånd on esitelmä eläinkunnan koostumuksesta. Julin piti sen tultuaan valituksi Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1791.
Julin, Johan
Scondia illustrata, tomus x : seu chronologia de rebus venedarum…
Pohjoismaat
historia
Scondia illustrata, 14-osainen Ruotsin historia, on Johannes Messeniuksen (n. 1579–1636) pääteos, jonka hän kirjoitti Kajaanin linnan vankeudessa: häntä syytettiin vehkeilystä katolisten kanssa. Teoksen kymmenennessä kirjassa tarkastellaan pohjoisten vendien eli suomalaisten, liiviläisten ja kuurilaisten vaiheita esihistoriallisista ajoista 1600-luvulle saakka. Kirjan esipuhe on päivätty 1.1.1636, juuri vankeudesta vapautumisen kynnyksellä. Messenius kuoli kuitenkin jo samana vuonna, ja Scondia julkaistiin vasta vuosina 1700–1705.
Messenius, Johannes
Opas Oulussa kävijöille Suomen 24:ssä yleisessä raittiuskokouksessa kesäk. 26-29 päivinä 1906
raittius
raittiuskasvatus
raittiuskokoukset
Oulu
”Kukapa ei tahtoisi nähdä koskien laskua ja itsekin niitä alas viilättää. Siksipä olikin sangen tervetullut Kuopion raittiuskokouksessa tehty päätös, että vuoden perästä kokoonnutaan Oulussa vuotuisille juhlille ja kokouspäiville.” Raittiuden ystävät kokoontuivat kesäkuussa 1906 Ouluun torjumaan ”taantumuksen pimeää peikkoa ja väkijuomain kamalaa matoa”. Opas Oulussa kävijöille esittelee kokousväelle kaupungin historiaa ja palveluita sekä liikenneyhteyksiä.
paikallishistoriat
kaupunkihistoria
Oulun linna
Professori Artturi H. Snellmanin (1864-1924) kirjoittaman Oulun kaupungin historian ensimmäinen osa valmistui Oulun 300-vuotisjuhlille vuonna 1905. 112-sivuinen vihko käsittelee kaupungin vaiheita keskiajalta sen perustamisvuosikymmenille. Teoksen liitteenä on neljä historiallista karttaa Oulusta, mm. kaupungin vanhin kartta vuodelta 1649.
Snellman, Artturi H.
Iisalmi
rautatieasemat
1930-luku
Iisalmen kaupunginkirjasto
Schulz, Hans-Peter
Keuruun kaupunginkirjasto
Tilda Kuikanmäki kertoo : arkista aherrusta Muittarin Kuikkalassa
Pohjonen, Sinikka
Ikkala, Ilta
Kuikka, Inkeri
Pohjonen, Pentti
Matilda Kuikanmäki kertoo : muistoja, muistoja
osoitehakemistot
yritykset
Osoitekalenterit olivat eräänlaisia puhelinluetteloiden edeltäjiä, ja nykyään ne ovat oivallinen apu suku- ja historiantutkijoille. Vuosien 1901-1902 Oulun osoitekalenteri sisältää yli tuhannen oululaisen ammatti- ja osoitetiedot sekä virastojen ja yritysten yhteystietoja.
Oulun osoitekalenteri 1912-1913 on jaettu neljään osaan. Varsinaisten osoitetietojen lisäksi siinä esitellään kaupungin virastot, liike- ja ammattiluettelo sekä taksat ja järjestyssäännöt. Kalenterin mainokset kertovat omaa kieltään 1900-luvun alun Oulusta: Åströmin kenkätehdas mainostaa olevansa ”maamme huomatuin ja maailman pohjoisin jalkinetehdas”, ja J. Lindström suosittelee ”kunnioituksella Raatin ravintolaa, Oulun ainoaa ulkoilmaravintolaa”.
noitavainot
Pohjois-Pohjanmaa
1500-luku
A. H. Snellman kertoo artikkelissaan Pohjanmaan noitaoikeudenkäynneistä. Suurin osa syytetyistä vapautettiin, osa menetti päänsä. Aihe epäilyille saatettiin saada arveluttavan suuresta varallisuudesta, mutta useimmiten syyte koski toisen ihmisen vahingoittamista noitakeinoin. Suurimmassa osassa Snellmanin esittelemistä tapauksista noidaksi syytetty oli mies, kun muualla Euroopassa vähintään kaksi syytettyä kolmesta oli naisia.
Snellman, A. H.
Oulu : Teoksessa Muistolehtinen: Oulun Suomalaisen Yksityislyseon 25 vuotiseen juhlaan (s. 21-28).
Uusikaarlepyy
Pikkukaupunki on Zacharias Topeliuksen (1818-1898) kuvaus synnyinkaupungistaan Uusikaarlepyystä. Sen mutkikkaiden katujen varrella oli matalia, keltaisiksi ja punaisiksi maalattuja taloja, joissa elettiin Topeliuksen sanoin ”pikkuista, ahdasta arkielämää”. Topelius kävi Oulun triviaalikoulua vuosina 1829–1833 ja asui setänsä ja tätinsä luona Toppeliuksen talossa. Topeliuksen isä toivoi poikansa oppivan suomea, sillä kotiseutu Kuddnäs oli ruotsinkielistä.
Topelius, Zacharias
Porvoo : WSOY : Teoksessa Kirjailija-albumi : 1878-1898 (s. 379-382). Toim. W. Söderström.
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
runot
Suomi
tiernapojat
Runoilija Eino Leino (1878-1926) kävi koulua Oulussa vuosina 1885–1890. Runossaan Tähtipojat hän muistelee oululaista tiernapoikaperinnettä: loikkia kinosten poikki, laulua paperitötteröt päässä, puisten miekkojen heiluntaa. Runon tunnelma on nostalginen, lapsuuden huolettomuutta ja elämäniloa kaipaava. Loppusäkeissä se peilautuu Leinon omakohtaisiin elämänvaiheisiin.
Leino, Eino
Helsinki : Otava : Teoksessa Talvi-yö: runoja (s. 80-82).
Tähtipojat: oululaisen kansantradition mukaan muistista ja eri lähteitä käyttäen sommitellut Jenny Elfving
kansanperinne
joulu
juhlat
esitykset
laulunäytelmät
kuvaelmat
Tähtipojat esittää jouluajan perinnenäytelmän opettaja Jenny Elfvingin (1871–1950) sommittelemana. Elfving käy näytelmän läpi vaihe vaiheelta varusteiden rakentamista myöten. Varusteista tärkein on tähti: ”Ilman sitä ei Tähtipojat-näytelmä ole mistään kotoisin.” Kirjan omistuskirjoituksen mukaan Tähtipoikia on käytetty apuna, kun tiernapoikia on valmennettu Oulunsuun Erkkolassa 1930-luvun alussa.
Elfving, Jenny
Helsinki : Otava : Teoksessa Koivu ja tähti sekä muuta joulu-ohjelmistoa.
alkoholismi
Perä-Pohjolan Nuorison Joulu-Albumissa vuonna 1901 julkaistu Jouluviinat on raittiusaatteen hengessä kirjoitettu kertomus perhe-elämän ja alkoholin yhteensopimattomuudesta. Tarina tähdentää perhettä porvarillisen onnen tyyssijana, jota juopottelu horjuttaa sekä taloudellisesti että sosiaalisella ja emotionaalisella tasolla.
Ö-n, Juuso
Kemi : J. O. Östman : Teoksessa Perä-Pohjolan Nuorison Joulu-Albumi 1901 (s. 24-30).
elämäntaito
elämänfilosofia
itsekasvatus
uskonelämä
hengellisyys
Mimmi Bergh (1845-1932) ehti yli kolmekymmentä vuotta kestäneen opettajanuransa aikana opettaa useassakin Oulun koulussa ja toimia johtajattarena Oulun suomalaisessa jatko-opistossa. Palwelija-Kuwastin on nimensä mukaisesti palvelijoille suunnattu opas. Bergh käsittelee palvelijan hyveitä ja tehtäviä ja suosittelee elämänohjeiksi sopivia raamatunkohtia.
Bergh, Mimmi
Pyhäkosken ensimäinen laskija: kansantaru Pohjanmaalta
koskenlasku
Oulujoki
Pyhäkoski
Pohjoispohjalaisen perimätiedon mukaan Pyhäkosken ensimmäinen laskija oli Montta-niminen, pitkä ja tummahipiäinen mies. Hän pelästytti Pyhäkoskella asuneet jättiläiset ja päätti heidän valtakautensa kosken haltijoina. Kuopion tuomiorovasti Johan Wiktor Calamnius (1838-1891) kuuli tarinan Montasta luultavasti kesällä 1862, jolloin hän matkusteli stipendiaattina Pohjois-Pohjanmaalla ja keräsi kulttuurihistoriallista aineistoa.
Calamnius, Johan Wiktor
Helsinki : Pohjalais-Osakunta : Teoksessa Joukahainen. Pohjalais-Osakunnan toimittama. Osa 7.
kantele
viritys
soitonoppaat
Viihdetaiteilija Pasi Jääskeläinen (1869–1920) oli aikansa suosituimpia esiintyjiä. Hänet tunnettiin ulkomaita myöten hauskana ja välittömänä virtuoosina, joka elävöitti kanteleella säestetyt kansanlaulut suuren yleisön suosikkiviihteeksi.
Jääskeläinen, Pasi
uskonnollinen kirjallisuus
kristillinen etiikka
herätysliikkeet
lestadiolaisuus
Crapula Mundi (Maailman Kohmelo) on Lars Levi Laestadiuksen (1800–1861) pastoraalitutkintoon liittyvä johdantopuhe, jossa hän esitti purevan arvion aikansa henkisestä tilasta. Raaistuneet tavat ja rikollisuus levisivät kaupungeista maaseudulle ja hyvin toimeentulevasta väestönosasta alhaisempiin yhteiskuntaluokkiin. Kehityksen syiksi Laestadius osoittaa hengen orjuuden ja uskonnon hylkäämisen.
Laestadius, Lars Levi
Oulu : Juho Helman : 2. tark. laitos. Suomennos latinasta.
Suomalainen kirkkomaalari Michael Toppelius ja hänen teoksensa
henkilöhistoria
kuvataiteilijat
kirkkotaide
Haukipudas
Kempele
Paltamo
Oululaiseen Toppeliuksen sukuun kuulunut Mikael Toppelius (1734–1821) on tunnetuin kirkkomaalarimme. Hänen töitään löytyy noin 40 kirkosta, mm. Haukiputaalta, Kempeleestä, Kiimingistä ja Rantsilasta. Taidehistorioitsija Emil Nervander (1840–1914) kertoo Toppeliuksen elämästä kiehtovia anekdootteja ja sattumuksia. Taiteelliset lahjansa Toppelius sai Nervanderin mukaan verenperintönä. Suvun tunnetuin jäsen on Mikael Toppeliuksen pojanpoika, kirjailija Zacharias Topelius.
Nervander, Emil
Richter, Edvard
valokuvat
Muisteloja Saarijärveltä : Antti Raippalinna, Saarijärven kunnanlääkäri 1949-66
1920-luku
suojeluskunnat
lotat
Pojankoltiaisten menoa Mansikkaniemessä 50-60 luvuilla
Hakkarainen, Esa
1910-luku
Vuorenharju, Anni
Marttila, Heikki
Valtiopäivämies Paavali Savonen : toisenlainen Paavo oli talonpoikien edustajana valtiopäivillä yli sata vuotta sitten
Savonen, Irja
Schultz, Hans-Peter
Unbom, Anni
Siveellisyysolot Pohjanmaalla rahvaan keskuudessa
kansantavat
sukupuolimoraali
terveyskasvatus
Pohjanmaa
Yrjö Weilinin perustama julkaisusarja Aikamme siveellisyyskysymyksiä oli 1900-luvun alun merkittävin moraaliopas. Sarjan kymmenennessä osassa kansankirjailija Pietari Päivärinta (1827-1913) pohtii siveellisyyden tilaa Pohjanmaalla aiheinaan mm. yöjuoksu, avioliiton ulkopuoliset suhteet ja viinan kirot.
Päivärinta, Pietari
huonekalut
Honkajoki
Keinutuoli (1_148 Honkajoki). Puusta valmistettu, maalattu tummaksi. Valokuvattu ulkona pihapiirissä. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Honkajoen kunnankirjasto
Kopiointivapaa. Lupa kuvan kaupalliseen käyttöön pyydettävä Honkajoen Kotiseutuyhdistys ry:ltä. Lähde mainittava lainattaessa.
Elias Sutelan elämäkerta eli onnettomuuksien ajama
henkilöhistoriat
elämäkerrat
maanviljelijät
Tyrnävä
Sanginsuu
Maanviljelijä Elias Sutela kuvaa muistelmassaan elämänsä sattumuksia eri puolilla Pohjois-Pohjanmaata. Köyhyys, sairaudet ja huono onni seurasivat häntä paikkakunnalta toiselle. Kolme vaimoa ja seitsemän lasta kuoli ja vaivalla kerätty omaisuuskin joutui varkaiden käsiin. Kirjoittaessaan elämäntarinansa Elias Sutela on tallentanut jälkipolville jotain sellaista, mikä virallisista historiankirjoituksista puuttuu: tavallisen ihmisen ajatuksia ja toiveita ja elämän ankaruuden köyhässä pohjolassa.
Sutela, Elias
rakennukset
Tilan päärakennus (1_153 Honkajoki). Pystylautavuorattu pitkä talo, pärekatto. Talon edessä vasemmalla mopedi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Luettelo Oulun kansakoulun lastenkirjaston kirjoista
kirjastot
koulukirjastot
luettelot
kirjastoaineistot
lapset
Syksyllä 1874 toimintansa aloittaneella Oulun kansakoululla oli oma kirjasto. 1900-luvun alkuvuosina painetun luettelon mukaan koulun lastenkirjastossa oli 904 tieto- ja kaunokirjaa. Mukana ovat 1900-luvun alun suosikeista mm. Zacharias Topelius ja Immi Hellén.
Keinutuoli (1_159 Honkajoki). Puusta tehty, koristeellinen ja valkoiseksi maalattu. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
1903
Vuonna 1899 Oulun kansankirjasto muutti keskikaupungille, nykyisen Isonkadun ja Saaristonkadun kulmaukseen. Uusissa tiloissa kirjasto järjestettiin ja kirjat luetteloitiin uudelleen, aukioloaikaa lisättiin ja lukusalin yhteyteen perustettiin käsikirjasto. Vuoden 1903 luettelon mukaan kirjastossa oli noin 2200 kirjaa. Yhtenäistä luokitusjärjestelmää ei tuolloin vielä ollut, vaan teokset jaoteltiin yhdeksään aiheenmukaiseen kategoriaan.
Oulu : Oulun Kirjapaino-Osakeyhtiön kirjapaino
huoneet
Huonenäkymä (1_162 Honkajoki). Keskellä ovi, oikealla pöytä, vasemmalla rajautuneena leivinuunin luukku. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
1904
Oulun kansankirjaston lisäluettelo 1904 täydentää edellisen vuoden kokoelmaluetteloa. Vihkoseen painetut säännöt kertovat lainauksen olleen maksullista. Yhden kirjan lainaaminen maksoi 5 penniä, 10 pennillä sai kirjoja kuukaudeksi lainaan ja markka oikeutti lainaamaan koko vuodeksi.
Kertomus valtiopäivämies Paavali Savosen kotielämästä
tulisijat
Leivinuuni ja muuri (1_166 Honkajoki). Uunin luukku auki. Muurin edessä vaalea laatikko ja tumma selkänojallinen tuoli. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Oulun kansankirjaston yleisluettelo 1911
1911
Vuosina 1911-1929 kaupunginkirjasto sijaitsi Åströmin perikunnan lahjoittamassa huvilassa Ainolan puistossa. Kirjastolla oli käytössään yhdeksän huonetta, joihin sijoitettiin lainausosasto, käsikirjasto ja sanomalehtisali. Kesällä 1910 kirjasto järjestettiin amerikkalaisen Deweyn luokitusjärjestelmään mukaan, jota myös vuoden 1911 kokoelmaluettelo noudattaa.
Penkki (1_177 Honkajoki). Yleensä talojen tuvassa oleva selkänojallinen penkki. Valmistettu puusta, maalattu tummaksi. Kuvasta ei tarkempia tietoja.
Oulun kaupungin kansankirjaston nimi-luettelo
1896
Vuonna 1896 Oulun kansankirjasto sijaitsi Heinätorin kansakoulun pienessä kamarissa, jossa sitä pidettiin aluksi avoinna vain talvisin kahdesti viikossa tunti tai kaksi kerrallaan. Kirjaston kirjoja ei säilytetty nykyiseen tapaan avohyllyissä, vaan niistä tehtiin luettelo, jonka perusteella asiakas saattoi pyytää haluamansa teoksen. Vuoden 1896 luettelon mukaan kirjastossa oli noin 1200 kirjaa.
Palvasalmen pyhäkkö - uuden vuosisadan kynnyksellä
Sänky (1_178 Honkajoki). Puusta valmistettu, korkeapäätyinen ja koristeellinen. Sängyn päädyssä nukke jakkaralla istumassa. Kuvasta ei tarkempia tietoja