Pyhäjoki (kunta)
kylät
Polus
Liminkakylä
maaltamuutto
autioituminen
Kaleva
artikkelit (julkaisut)
Puskala, Marianne
Pyhäjoen kirjasto
kuorot
mieskuorot
kuorolaulu
Kuoronjohtaja Väinö Hynnisen päiväkirjamerkinnät ovat vuosilta 1961 ja 1962. Pukkilalaiset osallistuivat Sulasolin (Suomen Laulajain ja Soittajain Liitto ry) kirkkokonsertteihin.
Pukkilan kunnankirjasto
taiteilijakirjat
Teos on taiteilijakirja. Teokseen kuuluu kaksi koteloa, joiden sisällä on kirja. Mustalla kankaalla päällystetyn kotelon sivussa lukituslaitteena puutikku. Sisällä musta, nauhoin ja ompelein "vangittu" kirja, kannessa rikottu peili. Valkoisen kotelon sisällä valkoinen, käsin sidottu kirja, lehdet värillisiä papereita. Kannessa ehjä peili. - Materiaali: käsintehty puuvillapaperi, tervapaperi, sävypapereita, kangas, kengännauhat, rikkinäinen ja ehjä peili. Teos toteutettu Joulurauhaa-kutsunäyttelyyn, jonka Amnesty International Suomen osasto ja Näyttelyhuone Globben järjestivät Helsingissä 1997. Uniikkikappale.
Eräpuu, Tiina
Rikhardinkadun kirjasto
Vapaasti käytettävissä, lähde mainittava. Lupa kysyttävä kaupalliseen käyttöön. Valokuva: Chris Gurney.
Sulkakynästä tietokoneeseen - museon historiaa
museot
Huittinen
Artikkeli Huittisten Kotiseutuyhdistyksen toimittamassa Huittisten Joulu-lehdessä vuodelta 2003
Keski-Vakkuri, Irma
Sulkavan, Olkisten ja Maitoisten kyläsuunnitelma 1999
kylät : kehittäminen
kylätoiminta
yhdyskuntasuunnittelu : kyläsuunnittelu : Mäntsälä
kylät : Sulkava
kylät : Olkinen
kylät : Maitoinen
Toimivat kylät -hankkeen puitteissa laadittu kyläsuunnitelma vuodelta 1999.
Mäntsälän kunnankirjasto
Keitele
valokuvat
1970-luku
koulut
Paananen, Wellamo
Paananen, Vellamo
Keiteleen kunnankirjasto
juhlat
Sulkavanjärven kansakoulun 75-vuotisjuhlan yleisöä 23.8.1970. Juhla merkitsi samalla koulun lakkaamista kyläkunnalla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.8.1970.
Keiteleen Sulkavanjärven kansakoulun 75-vuotisjuhlan yleisöä 23.8.1970. Juhla merkitsi samalla koulun lakkaamista kyläkunnalla. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 27.8.1970.
Summer : Hirvihaaran koulun 5 ja 6 lk:n luokkalehti
koulut : Mäntsälä : Hirvihaaran koulu
Hirvihaara
koululehdet
kirjoittaminen : luova kirjoittaminen : lapset
Hirvihaaran koulun 5- ja 6-luokkalaisten oma lehti vuodelta 1987. Lehdessä on oppilaiden tekemiä artikkeleja, tarinoita, runoja ja piirustuksia.
Teos on taiteilijakirja ja haitarikirja. Akvarelleja vuorimaisemista ja puista sekä tussileimoja. Uniikkikappale, tekijän signeeraama.
Eerola, Esko
Sunnuntairetkellä Koivusaaressa 1960-luvun alussa
retket
1960-luku
Sunnuntairetkellä Koivusaaressa 1960-luvun alussa. Lapset edessä vas. Heikki ja Mirja Tossavainen, Risto Koskinen, kahvia hörppäämässä Aili ja Mooses Tossavainen, taustalla Tuovi ja Unto Koskinen. Kuva Aili Hakkarainen.
seurakunnat
kirkot
urut
Suntio Matti Nuutinen ajelutti nappulakerholaisia 1969
kerhot
Suntio Matti Nuutinen ajelutti nappulakerholaisia. Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 19.12.1969.
hautausmaat
Keiteleen hautausmaalla hautausmaapäivät. Kellonsoittaja-haudankaivaja-suntio Matti Nuutinen perheineen viimeistelemässä kukka-asetelmia. Edessä emäntä Katri Nuutinen ja takana tytöt Anna-Maija, Seija ja Ella (yksi puuttuu kuvasta). Pielaveden ja Keiteleen Sanomissa 17.6.1966.
rakennuspiirustus
rakennukset
suojeluskunnat
Hauhon suojeluskunta
koulurakennukset
keskikoulu
Hauhon kunnallinen keskikoulu
Hämeenlinna
Hauho
Suojamäki
Suojala
1920-luku
Hauhon suojeluskunta perustettiin vuonna 1918. Vuonna 1926 suojeluskunnan kokous päätti oman talon rakentamisesta kirkonkylään. Tontti saatiin lahjoituksena kunnallisneuvos Janssonilta ja lisämaata ostettiin mm. urheilukenttää varten. Rakennusmestariksi tuli Anton Färm, joka oli rakentanut mm. kirkonkylän ns. Alakoulun. Rakentamisrahat ja -tarvikkeet olivat tiukassa, jopa työssä jääneet lastutkin huutokaupattiin. Suuri osa rakennusrahasta hankittiin arpajaisilla. Talon kustannusarvio oli n. 500 000 mk. Puinen suojeluskuntatalo valmistui 1928. Sen nimeksi tuli Suojamäki. Talossa oli kaikkiaan 18 huonetta, mm. suuri juhlasali, jonka permannolle mahtui 200 henkeä. Salin takaosassa oli parvi istuinriveineen. Näyttämö oli tilava (8,5 x 7 m), samoin ravintola- ja ruokailutilat. Keittiö- ja huonetiloja oli riittävästi esikunnalle, kokouksia varten jne. Seuraavana vuonna vietettiin vielä urheilukentän vihkiäisiä. Vihkiäiskisan tähtivieras "Pälkäneen hirveksi" kutsuttu Väinö Sipilä kehui kenttää hyväksi, mutta hieman kuoppaiseksi. Suojeluskuntien lopettamisen myötä vuonna 1944 suojeluskunnan omaisuus siirtyi valtiolle. Vuodesta 1946 Suojamäen rakennuksessa toimi Hauhon kunnallinen keskikoulu. Kunta osti talon vuonna 1949. Nykyään Suojamäessä on mm. Vanajaveden opiston tiloja.
Survonen, Toivo E.
Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Varsinais-Suomi
Nousiainen
1980-luku
postilaitokset
Kuvat otettu vanhasta kuvasta v. 1988. Nousiaisten Posti toimi Suojan talossa vuosina 1944-1951.
Tiihonen, Paavo
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä Nousiaisten kunnankirjastosta. Tekijä mainittava.
maisema
rakentaminen
työtelineet
Suojeluskunnan ampumamestaruuskilpailut Iisalmessa 31.5.-1.6.1930
Iisalmi
lotat
1930-luku
Vasemmalta Alma Weckman-Varanti, Liisa Uotinen, Aino Pekkonen. Lahjoittanut Aino Foudila.
Iisalmen kaupunginkirjasto
Naantali
Suojeluskunnan lipun vaihtaminen vuonna 1943
1940-luku
Metsänhoitaja Kulin, R. Kuosmanen, luutnantti Häyhä ja Eino Pulkka(?).
Somero
Someron suojeluskunnan talo 1930-luvulta.
Vehmaa
Rautila
Nakkila
Nakkilan suojeluskuntalaisia 1920-luvulla. Vanha kirkko taustalla.
Nakkilan kunnankirjasto
Suojeluskuntalaisia. Kuvaaja ei tiedossa.
Suojeluskuntalaisia 1939. Edessä vasemmalla Osear Jansson, Heikki Jauhiainen, Matti Saastamoinen, Uulo Arhio ja Martti Satamo paikal.pääll. Takana vasemmalla Arvi Vesterinen, U. Suhonen, Nestor Huttunen ja Emil Hyvärinen. Kuvaaja ei tiedossa.
Suojeluskuntalaisten marssi Käkelänkujalla 1920-luvun lopulla
marssit
Käkelänkuja
Taustalla näkyy Orimattilan Yhteiskoulu (rakennettu 1925).
Orimattilan kaupunginkirjasto
Suojeluskuntatalon vihkiäisistä 1939. Kenraali Malmberg. Kuvaaja ei tiedossa.
Suomaat Kajaanin kihlakunnassa Oulun lääniä : Selonteko Suomen Suoviljelysyhdistyksen suomaatutkimuksista v. 1905
Kajaani
Kajaanin kihlakunta
Oulun lääni
suot
viljely
Selonteko Suomen suomaista ja niiden viljelyolosuhteista, kirjoittanut E. A. Malm. Suomen Suoviljelysyhdistyksen vuosikirja 1905, kolmas vihko.
Malm, Evert August
Suomen Suoviljelysyhdistys
kirkkorakennukset
Hämeenlinnan kirkko
torit
hevoset
vossikat
talvi
1900-luku (vuosikymmen)
Hämeenlinnan kustavilaistyylinen kirkko valmistui vuonna 1798. Kirkkorakennus oli alun perin pyörökirkko, jossa oli holvattu kupolikatto. Vanhasta kaupungista 1800-luvun alkuvuosina siirretty kellotapuli tuhoutui Hämeenlinnan palossa 1831, ja nykyisen kellotornin kirkko sai vierelleen vuonna 1837. Vuonna 1892 kirkko muutettiin laajennustöiden yhteydessä perinteiseksi ristikirkoksi ja alttari siirrettiin itäseinustalle. Korjaustöiden yhteydessä kirkko sai vielä lahjoituksena Alexandra Såltinin maalaaman alttaritaulun ja uudet urut. 1900-luvun alun postikortissa ei ole vielä Toripuistoa eikä paviljonkeja, jotka valmistuivat vuonna 1911. Vossikat olivat pirssissä eli odottivat kyydittäviä torin alalaidassa Residenssikadun puolella 1900-luvun alkupuolella. Kyydin saattoi myös tilata soittamalla viereiseen Miettisen kultasepänliikkeeseen.
myymälät
kirjakaupat
sisätilat
Suomalainen kirjakauppa
Vuonna 1908 perustettu Hämeenlinnan suomalainen kirjakauppa toimi Kansallisosakepankin talossa torin varrella vuodesta 1915 lähtien. Tässä talossa liike oli edelleen 1930-luvulla, kun nämä sisäkuvat otettiin. Kirjoja on runsaasti esillä, uutuuksina mainostetaan mm. Aarno Karimon historiasarjaa Kumpujen yöstä, viisiosaista Eläinten maailmaa sekä Iso tietosanakirja -sarjaa. Kirjakaupan seinällä olevista kirjailijakuvista on tunnistettavissa mm. Hämeenlinnassa syntynyt ja kasvanut "kotien kirjailija" ja "painosten herratar" Hilja Haahti.
Suomalainen kirkkomaalari Michael Toppelius ja hänen teoksensa
henkilöhistoria
kuvataiteilijat
kirkkotaide
Oulu
Haukipudas
Kempele
Paltamo
Oululaiseen Toppeliuksen sukuun kuulunut Mikael Toppelius (1734–1821) on tunnetuin kirkkomaalarimme. Hänen töitään löytyy noin 40 kirkosta, mm. Haukiputaalta, Kempeleestä, Kiimingistä ja Rantsilasta. Taidehistorioitsija Emil Nervander (1840–1914) kertoo Toppeliuksen elämästä kiehtovia anekdootteja ja sattumuksia. Taiteelliset lahjansa Toppelius sai Nervanderin mukaan verenperintönä. Suvun tunnetuin jäsen on Mikael Toppeliuksen pojanpoika, kirjailija Zacharias Topelius.
Nervander, Emil
Oulun kaupunginkirjasto-maakuntakirjasto
Richter, Edvard
Suomalainen linnanneiti josta tuli kuningatar
pohjoispohjalainen kaunokirjallisuus
historialliset romaanit
Raaseporin linna
1400-luku
rakkausromaanit
Nivala
Kirjailija ja lehtimies Kyösti Wilkuna (1879-1922) pyrki hahmottamaan Suomen historiaa kansallisesta näkökulmasta. Pienoisromaani Suomalainen linnanneiti josta tuli kuningatar kertoo Kristiina Abrahamintyttären ja Ruotsin kuningas Kaarle Knuutinpojan rakkaussuhteesta 1460-luvulla. Keskeisenä aiheena ovat myös keskiaikaiset joulunviettotavat. Wilkuna kirjoitti tarinan alun perin joululehdessä julkaistavaksi.
Wilkuna, Kyösti
Paimio
vaihtoehtolääkintä
Luonnonmaa, Sampsa
Paimion Luonnonparannusopisto-säätiö
Lupa kaupalliseen käyttöön pyydettävä perikunnalta.
M.M.
Keuruun kaupunginkirjasto
Suomalainen teatteri
teatteri
Minna Canth
Esitetty Birch-Pfeiffer: Sirkka. Tämä ja muut Jyväskylässä samana vuonna vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Kuopion kaupunginkirjasto‒Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Päijänne-lehdessä 18.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Angelosta. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).Esitetty Hugo: Angelo. Tämä ja muut Jyväskylässä vierailleen Suomalaisen Teatterin näytäntöjen esittelyt samalta vuodelta ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (Kannila, 1967).
Päijänne-lehdessä 22.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Schillerin Rosvoista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
Päijänne-lehdessä 8.11.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin kirjoittama arvio Suomalaisen teatterin esittämästä Victor Hugon Maria Tudorista. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).
lisärakentaminen
tyttökoulut
yhteiskoulut
arkkitehtuuri
empire
Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu
Hämeenlinnan suomalainen yhteiskoulu
Hämeenlinnan yhteiskoulu
Kirjastokatu 1
Pikkukatu
Hallituskatu 23
1890-luku
Empiretyylinen puurakennus on rakennettu Hämeenlinnan palon jälkeen 1830-luvulla. Vuonna 1878 perustettu Hämeenlinnan suomalainen tyttökoulu muutti taloon 1888. Koulu oli koko maassa vasta kolmas, jossa tytöt saivat korkeampaa opetusta suomen kielellä. Arkkitehdit Helin ja Nyström piirsivät 1890-luvun lopussa kouluun eteisen kautta liitetyn lisärakennuksen, johon tuli kaksi luokkahuonetta. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiö osti rakennuksen vuonna 1904. Myyjinä olivat professori E. Bondsdorff, lehtori E. W. Palander ja lehtori H. E. Hårdh, jotka taas olivat ostaneet talon laamanni G. A. Wetterhoffin perillisiltä vuonna 1887. Kakluuneilla lämmitettävä yksikerroksinen rakennus oli säilynyt hyvin. 1900-luvun alussa siihen liitettiin kivinen lisärakennus.
Helin, Henrik Reinhold
Nyström, Alex
Suomalainen, elli Runo Ahkeruudesta Suomessa
runot
kirjailijat
Hattula
Laulu Suomessa
Arvon mekin ansaitsemme
Juteini, Jaakko
Julkaistu kirjana: Wiipurissa : (A. Cederwallerin kirja-painossa), 1816.
Kansalliskirjasto
Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirje Minna Canthille 24.2.1894.
kirjallisuuspalkinnot
kirjeet
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura
Frans Wilhelm Rothstén
Kirje on kirjoitettu Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran viralliselle kirjepaperille. Kirjeen allekirjoittaja F. W. Rothstén oli SKS:n sihteeri 1870-1900. Kirjeessä Minna Canthille ilmoitetaan hänelle Längmanin testamentin varoista myönnetystä palkinnosta.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirje Minna Canthille 26.3.1881
Murtovarkaus
Kirje on kirjoitettu Suomalaisen kirjallisuuden seuran viralliselle paperille. Kirjeen allekirjoittaja F. W. Rothstén oli SKS:n sihteeri 1870-1900. Kirjeessä ilmoitetaan Canthille myönnetystä palkinnosta, jonka hän sai Murtovarkaus-näytelmästään.
Joensuu
järjestöt
Suomalainen seura
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Alopaeus, Bergholm, Björklund, Cannelin, af Enehjelm, Fabritius, Hirvonen, Neppenström, Nystén, Olsoni, Pakarinen, Parviainen, Petrelius, Paqvalen, Suihko, Uimonen, Walle, Watanen.
Jns:n seutukirjaston maakuntaosasto – Pienpainatteet – 06.5-06.8: KOKOUKSET
jäsenet
Joensuun suomalainen seura oli osa 1800- ja 1900 -lukujen vaihteen suomalaisuusaatetta. Myös Joensuussa oli tuolloin ruotsinkielinen yläluokka ja sivistyneistö. Suomalaisen seuran tarkoituksena oli --- "edistää Suomen kielen käyttämistä sekä seura- että perhe-elämässä. Seura kokee myöskin voimiensa mukaan tasoittaa sitä jyrkkää, ikävätä sääty-eroitusta, joka meidän oloissamme vielä jakaa yhteiskunnan eri kerrokset niin useaan piiriin ja joka aina on huomattu olevan haitaksi kaikelle todelliselle edistymiselle." Jäsenmaksulistasta löytyy mm. seuraavia nimiä: Hildén, Neovius, Palander, Walle, Petrelius, Wallenius, Vasenius, Suihko, Judin, Laamanen, Nordgren, Cannelin, Broms, Judin, Cederberg, Parviainen, Hirvonen ja Uimonen.
Rymättylä
Suutarla, Zefanias
talonpojat
1800-luku
historia
WSOY
Suomalaisen teatterin kirje Minna Canthille 21.10.1895.
Anna Liisa
näytelmät
palkkiot
Ivar Wilskman
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke Minna Canthille 1891
sähkeet
onnittelut
ensi-illat
Papin perhe
Suomalaisen teatterin näyttelijöitten sähke on ilmeisesti lähetetty Papin perhe -näytelmän ensi-illan jälkeen. Sähkeen päiväys on epäselvä. Allekirjoituksena: Leino.
Kuopion kaupunginkirjasto–Pohjois-Savon maakuntakirjasto
Suomalaisen yhteiskoulun jugendrakennus (Turuntie 2)
uudisrakentaminen
jugend
1900-luku
Turuntie 2
Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun osakeyhtiö oli vuonna 1904 ostanut 1830-luvulla rakennetun entisen tyttökoulun empiretyylisen puurakennuksen Turuntie 2:sta ns. Pikkutorin kulmasta. Myyjinä olivat professori E. Bondsdorff, lehtori E. W. Palander ja lehtori H. E. Hårdh, jotka taas olivat ostaneet rakennuksen laamanni G. A. Wetterhoffin perillisiltä 1887. Kakluuneilla lämmitettävä yksikerroksinen hyvin säilynyt rakennus kävi 1900-luvun alussa koululle ahtaaksi. Varsinkin voimistelusalin puute oli hankalaa. Suureen laajennukseen ei ollut varaa ja tontti oli pieni. Siksi haluttiin rakentaa vain välttämättömät: luokat, voimistelusali ja tekniset tilat. Uudistus haluttiin kuitenkin tehdä laadukkaasti ja suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Henrik Reinhold Helin, joka piirsi kauniin jugendrakennuksen. Suunnittelussa huomioitiin pedagogiset ja terveydelliset vaatimukset. Rakennuksessa oli mm. keskuslämmitys. Vanhaankin osaan vedettiin vesijohdot ja käytäviin tuli käsienpesualtaita. Ensimmäisessä kerroksessa oli kolme luokkaa. Kauniit kierreportaat veivät toiseen kerrokseen, jossa oli voimistelusali ja pieni luokkahuone. Vintillä oli vielä "museohuone" ja kellarikerroksessa vahtimestarin asunto, veistosali, keskuslämmityshuone ja varastotiloja. Vahtimestarin asunnossa asui vuodesta 1905 lähtien koulun vahtimestari, entinen posteljooni Fredrik Laakso vaimoineen. Hämeenlinnan suomalaisen yhteiskoulun lisärakennus oli aikoinaan Suomen ensimmäisiä jugendtyylisiä koulutaloja.
Päijänne-lehdessä 8.10.1878 julkaistu mahdollisesti Minna Canthin laatima arvio Suomalaisen teatterin esittämistä Benedixin näytelmästä Hellät sukulaiset. Arvio on nimetön. Kannilan mukaan Jyväskylässä 1878 vierailleen Suomalaisen Teatterin esitysten arvostelut ovat todennäköisesti Minna Canthin kirjoittamat (ks. Kannila, Helle (1967) Minna Canthin kirjallinen tuotanto).